111) 



delig hai' bygningen været forsynet med røst, der i tidens løb er ned- 

 blæst, og hvoraf de løse bord udenfor hulen antagelig har udgjort en 

 del ; andre bord var lagt fladt over bygningen og holdtes fast ved 

 paalagte sten. Dette tyder paa at staburet har været benyttet ogsaa 

 efterat røstet var blæst ned. Den rendeformige stok, som fandtes 

 under mosedækket paa jorden, har maaske oprindelig tjent til mønsaas. 

 Inde i staburet fandtes ingen gjenstande undtagen en kort stav af en 

 melkekolle eller andet trækar. 



Det maa være ovennaade sjelden, at mennesker har færdedes 

 paa dette sted, uagtet det ikke ligger mere end ca. ^ mil fra Jakobs- 

 elvedalen og vel en mil fra den øverste gaard i samme, thi indvaa- 

 nerne kjendte ikke til den beskrevne bygning; dog erindrede en af 

 de ældste, at da de kom til dalen for 50 aar siden, var der tale om 

 at en fjeldlap, Ole Sivertsen Gai, skulde eie en tømmerstue oppe i 

 f j eldet, hvilket omtaltes som en merkværdighed, men ingen havde 

 faaet rede paa hvor den var, og da fjeldlappeme kort efter forsvandt 

 fra egnen, var der ingen mere, som tænkte paa den ting. 



Det er bekjendt, at fjeldlappeme i ældre tid meget brugte smaa 

 boder eller stabur, opførte paa ensomme steder, forbi hvilke de paa 

 sine vaaidringer kom, for deri at bevare alskens gjenstande, som de 

 ikke behøvede at trække med sig, f. eks. klæder, skind, tørret kjød etc. 

 De var gjerne ganske smaa og opførte i skogen paa en høi træ,staimme. 

 De kaldtes paa lappisk "Njalla". G. v. Diiben har i sin bog: 

 "Lappland och Lapparne" , der væsentlig omhandler svensk Lapmar- 

 ken, beskrevet og afbildet disse stabur, der ogsaa vides at have være i 

 brug i norske Finmarken. 



Knud Leem siger i sin beskrivelse af 1767 over Finmarkens 

 lapper (p. 170), at "paa den Vey, hvor bemeldte Flytning (Fjeldlap- 

 pemes Flytning) tager ind ad om Høsten og ud ad om Foraaret, 

 haver Fjeldlappen een eller flere smaa Stolpeboder staaende til at 

 henJægge Fetali© samt andre smaa Ejendele udi, for at finde dem der 

 for sig til Fomødenhed paa Ind- og Udreysen." 



Paa v. Diibens tegning sees paa jorden ved siden af staburet at 

 ligge en almindelig stige til at komme op og ned paa. Andre steder 

 har man dertil benyttet en rund træstamme^ med indhuggede skaar. 

 "Njalla"er af den type, som af mig foran beskrevet, hvor bygningen 

 er lagt ovenpaa en stor sten i mangel af træstamme, er neppe tid- 

 ligere omtalt eller afbildet; derimod er det bekjendt, at lapperne 



