121 



udgjørés væsentlig af det fineste skjæglav, samt ofte tørre visne græs- 

 straa, mos og visne barnaale." Og denne redets solide bygning er da, 

 forklarer forfatteren viderei, nødvendig for at beskytte de nøgne unger 

 mod den strenge kulde, som ofte hersker paa den tid, da de udklækkes. 



Alt dette kan tåge sig godt ud paa. papiret ; men i virkeligheden 

 er alt, hvad forfatteren anfører om furukorsnebbens "vinterrede" , en 

 eneste stor feiltagelse. De af ham beskrevne "vinterreder" tilhører 

 ikke denne fugl — eller overhovedet nogen fugl • — , men er simpelt- 

 hen almindelige ekornreder ! 



Hr. Lie-Pettersenv hvis artikel overhovedet kun i ringe grad 

 synes at være bygget paa personlig iagttagelse, har øiensynlig hentet 

 denne del af artiklen fra Sven Xilssons skandina.viske fauna ai 

 1858, hvori den samme beskrivelse af furukorsnebbens vinterreder 

 meddeles. At denne udmerkede forsker her er bleiven offer for en 

 feiltagelse, er dog forlængst bekjondt. Allerede A. E. H o 1 m g r e n 

 anfører i sin i 1870 udkomne "8kandinaviens Foglar", at ingen af 

 vore korsnebarter, saavidt vides, bygger overdækkede vinterreder, 

 samt at "han aldrig har seet" de af Nilsson beskrevnei vinterreder. 

 I dhrr. G. Kolthoffs ogL. A. Jågerskiol d»& udmerkede 

 verk "Nordens Foglar" udtales ligefrem, at Nilssons beskrivelse af 

 furukorsnebbens vinterreder beror paa en feiltagelse. Forfatterrie for- 

 klarer, at de selv har undersøgt et sues' i februar og mars fundne 

 reder, der alle har været aabne og lignet grankorsnebbens, og de til- 

 føier, at andre fuglekjendere har samme iagttagelse. 



Her i landet har, saavidt mig bekjendt, ingen fuglekyndig iagt- 

 tager nogensinde seet rede' af furukorsTiebben. Derimod er i løbet 

 af det sidste aar et betydeligt antal af grankorsnebbens vinterreder, 

 dels med eg, dels med unger, bleven undersøgt, navnlig af professor 

 Collett, brugsbestyrer J. Thorne, sekretær F. W. Blehr og 

 mig. Og det fremgaar af disse iagttagelser, der ganske samstemmer 

 med dhrr. Kolthoffs og Jågerskiol ds, at de reder, som denne art byg- 

 ger om vinteren, er himmelvidt forskjellige fra de af hr. Lie^Pettersen 

 (efter Nilsson) beskrevne "vinterreder" af furukorsnebben, idet de 

 er helt aabne ligesom de fleste andre slags fuglereder og derhos for- 

 holdsvis smaa. (Ifølge Colletts "Mindre meddelelser vedrørende Nor- 

 ges fuglefauna for 1881 — 92" er saaledes redernes ydre tvermaal 

 ca. 18 cm. og den indre hulning ca. 6 cm. vid). Og naar to indbyrdes 

 ganske nærbeslegtede fuglearter i levesæt, væsen, ernærings- og for- 



