122 



plantningsforhold m. v. staar hinanden saa yderst nær som furia- og 

 grankorsnebben, tør det allerede paa forhaand ansees overveiende sand- 

 synligt, at der heller ikke i redebygning raader nogen stor forskjel 

 mellem begge arter, hvad der vilde være tilfældet, ifald furukorsnebben 

 byggede vinterreder af det af hr. Lie-Pettersen beskrevne' slags. Men 

 sandsynligvis har hr. L.-P. ligesaaJidt seet noget rede af grankorsneb 

 som af furukorsneb, hvorfor han ikke har faaet øinene fuldt opladte 

 for forskjellen mellean de vii-kelige og de af ha-m beskrevne korsneb- 

 reder. 



Heller ikke den af hr. Lie-Pettersen udtalte aoiskuelse, at "vinter- 

 rederneis" tykke^ vægge- og overbygning er nødvendig for at beskytte 

 de nøgne unger mod kulden, er stemmeinde med de virkelige kjends- 

 gjerninger. Det er vel aabenbairt, a,t om den var rigtig, maatte den 

 have anvendelse' ogsaa paa grankorsnebben. Men saavel professor 

 Collett som jeg har iagttaget, at forældrene selv i streng kulde kan 

 være fraværende fra sine spæde unger i lang tid, uden at disse tager 

 skade deraf. Og dhrr. Kolthoff og Jagerskiold beretter (pag. 67), at 

 den ene af dem engang iagttog et korsnebrede (om gran- eller furu- 

 korsneb oplyses ikke) med spæde' unger, som under en temperatur af 

 -^ 16 gr. C. i hele 40 minutter ikke besøgtes af forældrene. Han 

 klatrede da op i træet og fandt ungerne fuldt velgaaeude, gabende efter 

 føde; men da en unge løfteides op af redet, døde den næsten straks 

 som følge af kulden. Anførslen om, at furukorsnebbens vinterreder 

 maa være saa store og tykvæggede som de af hr. Lie-Pettersen be- 

 skrevne for at beskytte ungerne, er efter dette bare fantasi. 



A. Landmark. 



Ønskekvisten. 



Af professor Albert Heim. 



[Om dette emne har der i „Prometheus" været føi-t en heftig og langvarig- 

 diskussion, som ikke har tjent til synderlig opklaring af mysteriet. Af de mange 

 indlæg er der dog et af den bekjendte geolog prof. Albert Heim i Ziirichy 

 høit fortjent af Alpernes geologiske udforskning, .som frembyder adskillig inter- 

 esse og efter vort skjøn giver en uøgtern oversigt over den blanding af humbug, 

 selvsuggestion og realitet, som tilsamnien udgjør fænomenet. Dette indlæg til- 

 lader vi os at hidsætte. Se forøvrigt ,,Naturen" for 1899 pag. 353.] 



I min udstrakte praksis har jeg truffet sammen med mere end 

 hundrede mennesker, der har praktiseret med ønskekvist, og har ofte 



