130 



Hr. billedhugger Castberg henledede ior et jiar aar siden min 

 opmerksorahed paa nogle kaolinforekomster i Telemarken. Kaolinen 

 er dog ikke synderlig ren. Eu forekomst var paa et sted omtrent 

 IY2 km. i øsø. for Grimaas sæter, der kan sees paa amtskartet ønø. 

 for Seljord kirke. En anden, der ogsaa ligger i Seljord, fik jeg an- 

 ledning selv at undersøge i sommer. 



Fra Sundbarmvandets østende stiger man op ad den sydlige dal- 

 side. Bergarten er lys ulaget kvartsit. Man gaar først over en lidet 

 steil skraaning, og maa saa kravle op 200 m. eller saa langs en 

 bæks, Kvitbækkens. sterk stenede elvekløft, det saakaldte ,,Kalkjuv". 

 Yed kaolinfindestedet er juvet paa en strækning af omtrent 200 m. 

 noget saadant som 30 — 40 m. dybt og oventil omtrent 60 m. bredt. 

 Siderne dannes øverst af steile, ja lodrette klippevægge; ved f oden er 

 ur. En del af juvet er fremstillet paa hosstaaende kartskisse; urene 

 er der betegnet med afbrudte linjer. 



Kaolinen forekommer i kvartsiten, og ved at denne har smulret 

 op, er den ogsaa kommet i urene, som skinner i afstand med en paa- 

 faldende hvid farve.*) Midt i juvet er der kommet til at staa igjen 

 en paafaldende klippe af fast fjeid. Klippen, som er afbildet paa 

 figuren, rager op omtrent lim. over elven og har en form, som min- 

 der om en tommelfinger. Paa kartskissen er klippen betegnet med K; 

 en af opsmulret fjeld bestaaende eg, som fra den strækker sig hen til 

 juvets vestvæg, ligger mellem a og b. 



Den betydeligste kaolinforekomst, vi ved om hos os, er ved gaar- 

 den Dydland nær Flekkefjord. Naar man med dampskib reiser syd- 

 over fra Bergen og har passeret Jæderens fladland, kommer man til 



*) Hvad kaolinens geologiske optræden angaar kan merkes følgende : 

 Kvartsiten paa stedet er lor en stor del en breccie af opknust og atter 

 af kvarts sammenkittet kvartsit. Tildels er der i den nydannede kvarts hulrum 

 udklædte med kvartskrystaller. I nogle tilfælde ser det ud, som om den sam- 

 menkittende kvarts er porøs og opblandet med kaolin. At kvartsiten danner 

 saameget ur, kommer af, at den er meget opsprukket, saa den endog falder i 

 stykker for et let hammerslag. Et sted saaes i saadan •smuldrende kvartsit 

 nogle 1 til 3 cm. brede aarer af hvid kaolin opblandet med kvartskorn. I uren 

 nedenfor disse aarer var kaolinen tilstede dels som et blødt ler mellem stenene, 

 dels forekom den i indtil nævestore hvide og rustfarvede klumper. I en kort 

 sidekloft, der gik ud fra hovedkløften, saaes i et par meters bredde en mørk, 

 teglstenrod lidet haard stenart, maaske en sterk okkerblandet uren kaolin. Som 

 løse stene fandtes ogsaa kvartsit-brudstj'kker sammenkittet med jernokker. 

 Foruden den hvide kvartsit var der en del af en smtik rød farve. 



