134 



ord konsekvent si : naar brændt barn skyr ilden, har dette intet med 

 ræsonnement at bestille, men kun med instinkt. Eller gjælder ikke 

 den samme lære for mennesker som for dyr? 



De her anførte eksperimenter, som ganske bestemt gir indtryk af 

 at være udfdrte baade med interesse og udholdenhed, har imidlertid 

 ingen nævneværdig betydning. De bringer med en gang dyrene langt 

 udenfor deres erfaringssfære, og da er det ikke bare dyr, som opfører 

 sig klodset. Skulde saaledes menneskene fradømmes fornuft, fordi 

 enkelte undertiden opfører sig som kattene i hr. Thorndikes bur, vilde 

 der ikke bli megen fornuft igjen paa jorden. 



Eller hvad siger man, naar ellers fornuftige mennesker under en 

 ildebrand kaster lysekroner ned fra 5te etage — for at redde dem? 

 Eller hvad siger man, naar ellers fornuftige mennesker løber i læ, naar 

 baaden under en byge krænger? Siger man, at menneskene, efter 

 disse- enkeltes handlinger at dømme, ikke kan ræsonnere? Nei. Man 

 siger meget klogt, at menneskene ganske vist kan ræsonnere, men kun 

 indenfor deres egen erfaringssfære. Derfor kaster ikke brandmænd 

 lysekroner ned fra 5te etage, og sjømænd løber ikke i læ under en 

 byge, selv om de ellers kan begaa de utroligste dumheder eller røbe 

 den sværeste tungnemhed. 



At trække nogen sammenligning mellem mennesker og dyr er for- 

 øvrigt en yderst vanskelig affære. Ikke fordi mennesker og dyr er 

 væsensforskjellige, men fordi der er en afstand mellem dem, som van- 

 skeliggjør sammeflligningen. Er forresten ikke dette ogsaa tilfældet 

 mellem menneskene indbyrdes? Hvem kan dømme et barn korrekt, 

 endskjønt vi alle engang har været børn? Og hvem ser ikke med 

 uforstaaende øine paa de vildes liv og handlinger? 



Den sum af erfaringer, den sum af erindringer, den sum af initia- 

 tiv, som vi med et godt og kort ord kalder sjæl, er nemlig ikke 

 den samme hos mennesker og dyr. Menneskene har levet længer, 

 eller de har levet mere. De har skiftet seder og skikke, livsvilkaar 

 og opholdssted, de har prøvet farer og nydt glæder, som er dyrene 

 fremmede. Derfor er bevidsthedsveiene i deres hjerne baade flere og 

 bedre befærdede. Det er ganske naturligt. Men dyrenes hjerne har 

 ogsaa sine bevidsthedsveie. Og de er i ingen henseende af en anden 

 natur end menneskenes. De er bare færre. Det er det hele. 



Skulde jeg her med et billede illustrere, hvad jeg mener, vilde 

 jeg sammenligne den menneskelige hjerne med en by. Den ser ud 



