146 



kanske det største, hidtil med sikkerhed kjendt©, ai denne art. Maalt 

 langs kropssiden havde det en totallængd© af 270 cm. og en største 

 høide af 195 cm. I ret linje var disse maal henholdsvis 249 cm. og 

 165 cm. Af standen mellem spidsene af rygfinnen og gatfinnen var 

 312 cm. Vegten kan desværre ikke angives, men turde den muligtns 

 have' været henimod 1 ton, da fisken ved sin vegt ganske havde sam- 

 menpresset fjerene paa en stor transportvogn. De to største hidlil 

 kjendtei norske eksemplarer, som ligeledes er tagne ved Bergenskysten, 

 var 190 cm. og 177 cm. lang. Den største med sikkerhed kjendte 

 klumpfisk ©r en, som var fanget ved Ny Syd Wales, og som blev udstillet 

 paa fiskeriudstillingen i London 1883. Den var 8 engl. fod (244 cm.) 

 lang og 12 engl. fod (366 cm.) høi mellem spidsene af de vertikale 

 finner. 



"Naturein" har tidligere (1894, p. 88) indeholdt en artikel a f nylig 

 afdøde intendant A. Stuxberg om klumpfiskeu og nogle af dens 

 slegtninge. Det lurde^ derfor være overflødigt her atter at beskrive 

 dette merkelige dyr, jeg skal kun omtale den udvikling samt paapege 

 nogle eiendommeligheder hos det ved Fedje fundne eksemplai-. 



I det sydlige Atlanterhav fangede Hooker i overfladen nogle 

 høist eiendommelige fiskelarver, som Richardson beskrev under 

 navnet ostracion boops'. De udmerkeir sig ved sinei store øinei og er 

 forsynet med nogle svære pigge, hvoraf en sidder mellem øinene og 

 trei langs den skarpe rygrand, den største bageTst, lige foran rygfinnen. 

 Af de øvrige større pigge kan nævnes en over øiet samt en paa siden 

 af bagkroppen mellem rygfin og gatfinnen. Mellem rygsideois store 

 pigg© sidder der endvidere tali-ige smaa. Af finner har disse lai^s^er, 

 foruden brystfinnerne, kun ryg- og gatfin. Disse fiskelarver er vidt 

 forskjellig fra klumpfisken, dog maa de betragtes som et ungt stadium 

 af denne fisk ; thi det er lykkedesi at forfølge larvernes udvikling frem- 

 over til den voksne fisk. Eftersom larven vokser, forsvindeir mere og 

 mere de store pigge, mens de smaa udbreder sig jevnt over hel© krop- 

 pen. Naar larven har naaet en længde af ca. 3 cm., optræder hale- 

 finnen som en fin kreneleret brem, der forbinder ryg- og gatfinnen. 

 Denne halefinneus sene udvikling er hoist merkelig, da den ellers er 

 en af de tidligst optrædende finner. 



Ogsaa efterat klumpfisken er kommen over larvestadiet, unrlergaar 

 den under sin videre vekst store forandringer, saa store endog, at man 

 har troet at have havt for sig forskjellige arter, hvad der dog kun var 

 forskjellig© udviklingstrin af samme art. Som ganske ung har den 



