140 



synes at vrere et, som i 1801 fangedes i Eikela.ndsf jorden, en liden 

 arm af Bjørnefjorden. 



Foruden denne art optræder der ved de britiske øer af og til 

 endnu en klumpfisk, ortliagoriscus (vanzania) truncatus, som udmerker 

 sig ved sin langstrakte kropsform og ved at halepartiet er tvert afskaa- 

 ret. Ryg- og gatfinnen, som er forbundne med den brede halefm, sid- 

 der helt bag paa kroppen. Hude-n er gla.t og dækkes af sekskantede 

 benplader. Denn^ klumpfisk har omtrent samm© udbredels© som den 

 ved vor kyst optrædende, dog er den, saavidt vides, ikke funden nor- 

 denfor Ørknøeme. Den har aldrig vist sig i de skandinaviske far- 

 vande, jeg har dog villet henlede opmerksomheden paa den, da det 

 ikke er udelukket, at den kan forvilde sig til Norges vestkyst. 



Duft og dufteindretninger hos sommerfuglene. 



Af 0. J. Lie-Petterseii. 



Sommerfuglene er undertiden bleven kaldet "luftens blomster" ; 

 mang© arter afspeiler nemlig ikke blot blomsternes farverigdom i 

 deres pragtfulde skjælklædning, men besidder endog en tilsvarende 

 om end som oftest mindre energisk duft. 



Men mens farvern© let falder enhver iagttager i øinen© og til alle 

 tider har vakt menneskenes beundring for disse let bevingede og 

 smukk© insekter, er det først forholdsvis sent lykkedes at konstatere 

 tilstedeværelsen af duft og dufteindretninger hos diss© dyr. Dette 

 skyldes maaske i væsentlig grad den omstændighed, at lugteorganet 

 hos mennesket er et meget daarligt udviklet — eller vistnok bedre 

 sagt et meget degenereret -— sanseorgan, der kun reagerer paa for- 

 holdsvis meget energisk virkende duftestoffer, dernæst vel ogsaa, at 

 disse dyreformers biologi først i den nyer© tid har været mere ind- 

 gaaende studeret. 



I aaret 1877 offentliggjør den bekjendte entomolog dr. Fritz 

 Muller i første bind af tidsskriftet "Kosmos" ©ndel resultater af 

 iagttagelser og undersøgelser, som han havde anstillet paa brasilianske 

 sommerfugl©, og omtaler her opdagelsen af dufteindretninger hos disse. 



Allerede megrt tidligere vidste man dog, at enkelt© større euro- 

 pæisk© aftensværmere, saaledes ligustersværmeren (sphinx ligustri) og 

 aker\åndel-sværmeren (sph. convolvuli) udsendte en under flugten sær- 



