154 



med kloroform ; begge disse duftarter virker frastødende, antipatisk, 

 paa os mennesker, og forsøg har ogsaa godtgjort, at de har en lig- 

 nende virkning paa ialtfald et meget stort antal dyr. Det ligger der- 

 for meget nær at opfatte de antipatisk virkende duftesekreter som 

 beskyttelsesmidler, der skal virke ved at gjøre paagjældende arter 

 modbydelige for fiender, som ellers ikke vilde have forsmaaet dem. 

 I enkelte tilfælder stammer uddunstningerne ogsaa virkelig fra 

 giftige vædsker, der produceres i de paagjældende arters legemer, og 

 som i sig selv er virksomme beskjiitelsesmidler. I disse tilfælder 

 tjener duften, undertiden i forbindelse med visse farver, som varsel 

 til fienden om, at vedkommende arter er uspiselig. 



Hvor langt kan luftstrømme sprede plantefrø? 



Af dr. P. Yogier i Naturwiss. Wocliensclirift. 



De fleste planter bebor et mere^ eller mindre sammenhængende 

 areal, som de skridt for skridt har erobret sig fra et centnim. Vi 

 finder dog ogsaa mange arter, som spredt over store strækninger kun 

 forekommer paa enkelte isolerede lokaliteter, eller ogsaa kan de 

 optræde i isolerede kolonier, som er adskilt fra artens hoved- 

 areal ved store mellemliggende landstrækninger. Disse to sidste 

 grupper hair særlig stor interesse for plantegeografen. Nuværende 

 forholde er ikke altid tilstrækkelig til at forklare saadanne kjendsgjer- 

 ninger. Vi maa ofte sOge tilbage i planteverdenens historie, og da 

 bringer geologien os ofte værdifuid hjælp. Jeg skal kun minde om 

 istidens betydning for blandingen af alpefloraen og den arktiske flora. 

 Et areal, som blir beboef af en plante, kalder vi disjunkt, naar vi ikke 

 kan forklare os dette ved hjælp af nu virkende aarsager. Men for at 

 kunne bestemme, om disse aarsager giver tilstrækkelig forklarings- 

 grund, maa vi have kjendskab til, hvad de forskjellige udbredelses- 

 midler, vind, vand, dj^r og mennesker, formaar at præstere. At de 

 tre sidste kan transportere frø og frugter over ineget store stræknin- 

 ger, over lande og have, er sikkert. Vanskeligere er det at besvare 

 spørgsmaalet om luftstrømmenes virkning, og dog er jo vinden som 

 oftest det vigtigste udbredelsesmiddel. 



Hvorfor er det saa vanskeligt at besvare dette spørgsmaal? Trans- 

 port ved hjælp af havstrømme eller floder kan man til enhver tid paa- 



