155 



rise, da vi ved, hvorfra de stammer, og da det gebet, hvorpaa de virker, 

 er sterkt lokalisei"et. Om dyrenes, særlig fuglenes, betydning faar vi 

 paalidelig besked ved at undersøge maveindholdet og dyndet, som 

 klæber ved dyrets fødder, om det indeholder spiredygtigt frø. Luft- 

 strømmenes direkte virkning kan derimod sjelden iagttage® nøiagtig, 

 da frøet som oftest er saa lidet at det undgaar vor opmerksomhed. 

 Her og der kan der i en egn pludselig dukke op en ny art. Er det 

 vinden, som har ført deus Irø til stedet? Kun yderlig sjelden er det 

 muligt med sikkerhed at besvare dette spørgsmaal ; thi med de nuvæ- 

 rende trafikforhold© kan man aldrig være sikker paa, at ikke menne- 

 sket har været medvirkende. 



Den eneste maade, hvorpaa man kan komme til nogenlunde paar 

 lidelige resultater, er, ved at samlei alle de iagttagelser, hvor vindem 

 med sikkerhed har transporteret gjenstande* paa saadanne steder, hvor 

 andre trausportmuligheder er udelukkede. Kjender man tillige det 

 nærmest mulige sted, hvorfra gjenstanden kan stamme, sa.a har man 

 ogsaa minimaldistancen bestemt. Fra dette synspunkt tog K e r n e r 

 von M a ril aun fat. Han undersøgte det frø, som han fandt paa 

 bræsneen omkring Ortler. Det meste af dette stammede fra arter, 

 som befolker morænerne. Kerner kom tilslut til et saadant resultat, 

 at han erklærede det for umuligt, at vinden kunde føre frøet over store 

 landstrækninger eller have. 



I strid med dennei anskuelse staar dog, at i det indi'e af Krakar 

 tau, hvis vegetation blev fuldstændig ødelagt ved den berømte kata- 

 strofe, fandt T r e u b esfter nogle aars forløb 8 fanerogamer, som ikke 

 kan være bragt dertil paa anden maade end ved vinden. De næriDeste 

 plantebærende øer, Sibesie, Sumatra og Java, ligger 18 — 41 kilometer 

 borte. Paa en saadan distance maa altsaa vindtransport være 

 mulig. Vi kan dog naturligvis ikkei overføre^ disse kjendsgjerninger 

 direkte paa vor© breddegrader, da orkanen og tyfoner hax langt større 

 virkning end vore storme. 



Da jeg tog fat paa, mit arbeide over alpeplanternes udbredelses- 

 midler, satte jeg mig som opgave at samle all© de dater fra, Alpeme, 

 der kunde kaste lys over dette spørgsmaal. Med udmerket hjælp fra 

 botaniserende turister, kunde jeg faa istand en samling af blade og 

 frugter, som var fundne inde paa bræerne, eller ogsaa, erholdt jeg paa- 

 lidelige opgaver over saadanne ia,gttagelser. Bøgeblade fandtes sa,ar 

 ledes paa Gerstengletscheren, der ligger lige ved Rhongletscheren, om 



