156 



vinteren i Oberalppasset, paa den "blaa sne" ved Santis, paa Konkor- 

 diapladsen paa Aletschgletscheren, paa Segnesgletscheren, paa Hiifi- 

 gletscheren samt paa en del andre steder. Kastainieblade- førte vinden 

 til Avers og op paa Zaportaalpen i Rheinwaldtlial. En spirende 

 lønfrngt var ført op paa den store Windgallesgletscher, en askefrugt 

 paa Bocktschingelfirn, i en høide af 2700 meter over havet, og en 

 anden paa Riitschenhorn, ca. 2200 meter over havet. De høiestlig- 

 geinde voksepladse for disse^ trær lader sig forholdsvis let bestemme, 

 og sa-a kan man ved hjælp af et kart beregne den omtrentlige trans- 

 portdistance. I de her næ\aate tilfælde samt en hel del andre fandtes 

 afstanden at udgjøre mellem 3 og 25 kilometer. 



Et enkelt tilfælde er selvsagt ikke noget bevis; thi forskjellige 

 tilfældigheder kan hav© været medvirkende. Men det store antal af 

 iagttagelser er bevis nok for muligheden af transport paa. saadanne 

 distancer. Ikke sjelden maa gjenstanden være ført afsted over høie 

 bjeirgrygge. Denne kjendsgjerning har muligens en meget stor betyd- 

 ning ; thi den viser os den vei, ad hvilken mange arter er indvandrede 

 i af sondrede bjergdale'. 



Jeg skulde antage at det aldeles^ ikke er nogen sjeldenhed, at arter 

 kan vandr© springvis over bjergrygg© paa distancer af 2 indtil 20 kilo- 

 meteir. Men da vor almindelige flora som regel ikke udvider sit areal 

 meget sterkt, er iagttagelser af denne art ikke almindelige. Der fore- 

 ligger dog nogle. Oswald Heer har skrevet en meget indgaaende 

 monografi over Sernfdalen. Femti aar senere, i 1887, undei^søgte 

 S t a u f f a c h e r samme dal og fandt en hel del arter, som Heer ikke 

 havde konstateret, hvoriblandt orchis moi^io, serratula rhaponticum, 

 saponaria ocymoideis, delphinium elatum, arter, som er saa iøinefal- 

 dende, at dei ikke vildci have undgaaet Heers opmerksomhed. Naar 

 vi undersøger lokaliteterne, hvor de vokser, er det straks klart, ad 

 hvilken vei d© er indvandret : Reesenpasset, Fovpasset, Segnespasset 

 og Panixerpasset. Jeg skal nævne endmi et eksempel fra floraen ved 

 St. Gallen. Cardamin© resedifolia er udbredt paa. Alperne i St. Gallen- 

 Oberland, men mangler paa de nordenforliggende Curfirster og paa 

 Alviergruppen. I Appenzelleralperne fandt dr. Z o 1 1 i k o f e r den i 

 1807 paa Santis, S t e p h. Schlatter i 1830 paa Altmann. Der- 

 paa var planten fuldstændig forsvunden indtil i 1877, da T h. 

 Schlatter efter ihærdig sogen i flere aar paauy fandt den i en 

 gmpp© paa 6 eksemplarer paa det øverste græsbaand paa Altmann. 



