164 



Vaarfluelarverne er egte vandclyr, som tildels i store mængder 

 forekommer i næsten enhver nogenlunde permanent ferskvaiidsansam- 

 ling, stor som lid.en, saavel i stillestaaieinde som i strømm.einde vand. 

 I de større vande holder de sig især til de med vandplanter omkra.n- 

 sede bredder — da de nemlig fortrinsvis er plantespisere — og træffes 

 kun sjeldnere drivende i overflaiden i længere af stand fra disse. 



Larvehusene er hos de forskjellige arter temmelig forskjellig hyg- 

 gede'. Enkelte er udelukkende sammensat af smaa stængelstykker af 

 bestemte vandplanter, andre bestaar, foruden, af saadannei, tillige af 

 sandkorn, træstykker og halvraadne bladrester, mens; atter andre kun 

 bestaar af et kortere eller længerei rørstykke a.f det almindelige vandrør 

 (equisetum fluviatile). Visse arters laxverør er ogsaa sammensat af 

 smaa flade skifeirstenstykker elleir. af bare kvartsgrus eller andre mine- 

 ralske bestanddele, og atter andre opbygger sine futteraler af den lille 

 ferskvandsmuslings gulhvide skaller eller af sneglehusene til vore 

 mindre ferskvandssnegle. De kan altsaa have en temmelig forskjellig 

 sammensætning, og deres form kan ligeledes være meget vekslende, 

 fra sirligt bøiede kræmmerhusformede, af fint sand dannede rør og til 

 kaotisk sammenføiede klumpede futteraler, der er sammenlappedei af 

 de mest heterogene maiterialeir. 



De smaadele, hvoraf vaarflueirnes larvehuse^ bestaair, er i regelen 

 temmelig fast forbundne med traade af spindestof, der er omtrent af 

 samme beska.ffenhed som d&t, hvoraf som.merfuglene forfærdiger sine 

 kokonger, sa-a at det hele danner et forholdsvisi fast og sterkt rør,, 

 hvori dyrets bløde legeime stikker. 



Med disse futteraleir, der beskytter dem mod angreb af smaafisk 

 og andre fiender, kryber larverne omkring paa vandplanterne, som de 

 med sine forholdsvis sterke kjæver begnaver og fortærer. 



Vaarfluelarverne og deres biologi frembydeT meget af interesse og 

 kunde give stof nok til mange interessante betragtninger ; her vil vi 

 dog særlig fæste opmerksomheden ved det lavere dyreliv, der paa for- 

 skjellig maade lever sit liv sammen med dem, enten fastheftede til 

 deres legemer, eller søgende skjul i deres eiendommelige larverør. 



For dette øierned tager vi en af de større larver med os hjem i 

 et lidet glas med vand og sørger for, at vi under transporten ryster 

 den mindst muligt. Ved de undersøgelser, vi i det følgende skal an- 

 stille, bliver vi nemlig nødt til at tåge et mikroskop tilhjælp, da de 

 fleste af de dyrefornier, vi nu vil betragte noget nærmere, er for smaa 

 til at kunne iagttaQ[es med det ubevæbnede øie. 



