169 



sluges. Er det et større næringsemne, bearbeides det i nogle øie- 

 blikke mellem de haarde med tyggelister forsynede kjæver (trophi), 

 før det passerer ind i den egentlige fordøielseskanal, der bestaar af 

 et kortere eller længere spiserør, der fører ind til den for det meste 

 sækf ormede mave, og en kort endetarm. 



Til maven, hvis vægge er opbyggede af store kantede epitelceller, 

 hører et særligt kjertelsystem. Desuden findes rørf ormede ekskre- 

 tionsiorganer med tilhørende reservoir, der er beliggende i krops- 

 hulens bagre del i nærheden af de forholdsvis: store kjønsorganer. 



I fodens bevægelige tær ligger udførselsaabningen for et par klæb- 

 kjertler, hvorfra det i våndet hurtigt stivnende klæbstof udpresses. 

 Ved hjælp ai dette klæbstof er dyrene istaiid til for kortere eller læn- 



Fig. 8. Metopida solidus. 

 a er et svømmende eksemplar seet bagfra for at vise pantserets form i tversnit. 



gere tid at hefte sig fast til forhaandenværende gjeinstainde. Enkelte 

 arter producerer endog af dette stof lange traade, med hvilke de lægger 

 sig "for anker", mens deres hjulorgan holder dem svævende i våndet 

 og tillig3 hvirvler næringen hen til deres mundaabning. 



Hjuldyrene besidder altsaa,, somi vi har seet, en saa vidt frem- 

 skreden indrei organisation, at de trods sin ringe størrelse og sin leve- 

 vis, som i meget minder om. de større infusionsdyr, har maattet ud- 

 skilles fra disse, blandt hvilke de af flere ældre forskere — f. eks. 

 E h r 6 n b e r g — blev stille de. 



Foruden de i det foregaaende omtalte ormlignende arter findes 

 et meget stort antal former, der har et meget sterkt, men forholdsvis 

 elastisk chitinpantser, og til disse hører den trediei af de arter, vi fin- 

 •der i vort urglas ; det er nemlig den smukke lille metopida solidus 



