184 



men kan ofte naa en betydelig længde. I det hele er forholdet 

 mellem de forskjellige ben-afsnits længde meget variabelt. — Andet 

 fodled ender med to eller tre fine, ofte sterkt krummede klør, hvis 

 sider almindelig er forsyn ede med yderst fine tænder eller hak. Klø- 

 rene er tildels af betydning for edderkoppen under dens spindearbeide. 

 Hele benene er almindelig besatte med haar, bust eller endog pigger. 

 Dette sidste er særlig tilfældet hos den første^ familie af edderkoppen, 

 •de' saakaldte epeirider eller kredsspindere. Haarene og busterne 

 er ogsaa af betydning under vævningen, hvad bl. a. kan skjønnes 

 deraf, at de bedste vævere; eller spindere-, kredsspindere, netop har 

 dem sterkest udvikledei. — Hos andre arter, som bruger at grave huller 

 i jorden, tjener busternei som hakkeredskaber. — Mange arter har en 

 liden haarkrans (s c o p u 1 a) under spidsen af foden, hvorved de sættes 

 istand til at ga.a selv over glatte, vertikale floder, saameget mere som 

 der ved disse haar udsondres et stof, som hjælper til at fæste foden 

 til underlaget. 



B a g k r o p p ei n s størrelse og form er meget variabel. Den er 

 dels lige stor som- forkroppen, dels og almindeligst større, særlig gjæl- 

 der dette for hunnernes vedkommende, idet deres bagkrop ofte^ endog 

 er betydelig større end hannens. Dette er jo særlig tilfældet, naar 

 hunnens bagkrop er fyldt med eg. — Dens form er ogsaa høist for- 

 skjellig : fra tilspidset cylinderf ormet til kuglef ormet. Almindelig er 

 den jevnt af rundet, men man har ogsaa eksempler paa, at den er besat 

 med knuder og fremstaaenheder (f. eks. den exotiske slegt g a s t o r a- 

 cantha). Overfladen bedækkes af en jevn haarbeklædning, som for 

 manges vedkommende giver den dens farve; paa undersiden er haar- 

 beklædningen sparsommere. Med hensyn til farven kan merkes, at den 

 aldrig er ringet, hvad der meget hyppig er tilfældet med edderkoppenes 

 lemmer. — Paa. undersiden bærer den k j ø n s o r g a n e r n e (ov) og 

 1 bagenden s p i n d e v o r t e r n e (Z). — Kjønsaabningen findes fortil 

 i midtlinjen og bestaar for hannens vedkommende i en liden spalte, 

 som fører ind til sædblæren. Kjønsaabningerne hos hunnen (9 paa fig.) 

 er lettere at se end hos hannen ; de findes paa det tilsvarende sted og 

 er ofte forsynede med en liden tap, som somme har villet forklare 

 som eglægger (den saakaldte ovipositor). — Disse organers byg- 

 ning er af meget stor betydning som artskjendemerke i arachnologien 

 (læren om edderkoppene og deres nærmeste slegtninger). 



De organer, som særlig er skikkede til at vække interesse, er 

 s p i n d e v o r t e r n e, som er placerede umiddelbart i nærheden af 



