187 



og som udsencler nerver til øinene, mandiblerne og den saakaldte læbe, 

 og af en lignende udvidning af nervemassen, som ligger i den bagerste 

 del af hovedbvyststykket og er forbunden med den førstei (hjernegang- 

 liet) ved korte, men tylike nervegrene, sam gaar tæt ind til spiserøret. 

 Brystgangliet sender nerver til benenei og palperne, ligesom derfra 

 udgaar en nervestreng gjennem forbindelsesleddet mellem bryst og 

 bagkrop, som forgrener sig og forsyner bagkioppens forskjellige orga- 

 ner med nerver. 



Fordøielsesorganernes vigtigste dele svarer for en slior 

 del til de høiere dyrs. Efterat føden ved mandiblernes, palpernes og 

 læbens bjælp er bragt ind i niundaabningen, kommer den ind i et 

 smalt rør, spiserøret, der som vi hørte var omgivet af store nerve- 

 strenge. Herfra passerer den ned eller rettere bagover ind i maven 

 (b), der ligger i den bagerste, øverste del af hovedbryststykket, altsaa 

 en væsentlig forskjel fra, hvad der er tilfælde hos de fleste andre dyr. 

 Denne er en sækformet udvidning, der er eiendommelig derved, at den 

 er forsynet med ti store blindtarme (b', b "), der gaar ud til alle 

 kanter og endog kan strække sig ned i benene. Disse blindtarme danner 

 nedentil et reservoir, hvori næringssaften bringes ind ved hjælp af 

 muskelvirkninger. — Fra maven gaar næringen bagover gjennem stil- 

 ken mellem for- og bagkrop ind i en smal tar m, der kommen ind 

 i bagkroppen fortykkes noget og faar navn af m i d 1 1 a r m e- n (d). 

 Den smalner atter og kaldes nu t y n d t a r m e n, der ved en pose- 

 formet udvidning (Mt), der endog kan være tykkere end selve maven, 

 udmunder lige ovenfor spinjdevorterne. — Til fordøielsesorgainerne reg- 

 nes to s p y t k j e r 1 1 e r, som findes i mandiblerne, ligesom der findes 

 kjertler for udsondring af ni a v e s a f t (leveren, Le, og M etc). 



Hunnens k j ø n s o r g a n e r bestaar af to langstrakte eggestokke 

 (Ov), som ligger paalangs nær bagkroppens bugside. Lignende' form og 

 stilling har ogsaa hannens testikler, og deres udførselsgang findes jo 

 ogsaa paa det tilsvarende sted. — Som før nævnt spiller palpernes 

 yderste led en rolle under forplantningsprocessen. Angaaende denne 

 funktion er arachnalogerne endnu ikke ganske paa det rene, men saa 

 meget er sikkert, at sæden paa en eller anden maade anbringes paa 

 palpernes fodled, og dette derpaa føres hen til hunnens kjønsaabning, 

 som paa denne maade optager sæden. Kjønnene skilles lettest ad ved 

 palpernes form, idet disses fodled hos hannen er klumpformet. 



Edderkoppenes s p i n d eller n e t er som bekjendt meget for- 

 skjellige, ja, der er endog arter, som aldeles ikke laver noget net. Net- 



