188 



formen har endog, bl. a. aif den franske forfatter Latrielle (død 

 1833), været benyttet som inddelingssgrund for de netdannende edder- 

 koppe. De vigtigste af diss© afdelinger er "k r e d s s p i n d e r ir e" , 

 som danner nettet i form af en hel eller delvis cirkelflade, "d e u r e- 

 gelmæssig spindende" (traadspinderne), som danner et til- 

 syneladende' aldeles uregelmæssigt net, idet traadene dels gaar verti- 

 kalt, dels horisontalt eller paa skråa og "r ø r s p i n d e r n e" , hvis 

 spind er rør- eller flaskeformede og fæstede i sprækker og revner i 

 husvæggei, i mure, under stene o. s. v. Disse afdelinger kair atter 

 indbefattes under en større afdeling, "d e sidde n de e d d e r- 

 koppe" i modsætning til "d e^ omstreife n d e" , som ikke 

 fabrikerer noget fangenet. — Den maade, hvorpaa dyrene bærer sig 

 ad under spindingen, er lidet kjendt undtagen for kredsspmdernes ved- 

 konrmende. Disses' net er nemlig de^ regelmæssigste' og derfor de, hvis 

 fabrikationen er lettest at forståa, og desudeii spinder mange af de 

 andre- afdelinger enten om natten eller ogsaa paa- dunkle og skjulte 

 steder, hvor de er vanskelige' at opdage og iagttage. — Vi skal i korte 

 træk se paa, hvorledes en kredsspinder, f. eks. den almindelige kors- 

 €'dderkop, bærer sig ad. 



Naar en gunstig plads er fundet, f. eks. i toppen af en vidjebusk 

 paa et lunt sted ikke langt fra vand, hvor edderkoppen som dygtig 

 entomolog (insektkj ender) ved, at fluer, myg og andre insekter, som 

 'hører til dens livretter, pleier at holde sig, udspænder den først de 

 perifere, begræmsende traade af det vordende net. Den sees da hyppig 

 sænke sig fra et høiere liggende sted til et lavere paa den vis, at deo 

 først befæster en traadende paa udgangspunktet, slipper sig saa med 

 hovedet foran nedover, idet den hænger efter den fæstede- traad, der 

 sipindes ud af dens bagkrop, efterhvert som den langsomt glider gjeii- 

 nem luften. — Naair de perifere traade er fæstede, spinder den en 

 diagonal traad paa lignende vis, fra hvis midtpunkt (det vordende net-s 

 centrum) den spinder en traad, som den fæster ikke langt fra diagonal- 

 traadens endepunkt. Langsi den sidst spundne traad vender den til- 

 bage til centret og spindei* atter en traad, der fæstes i nærheden af 

 den forrige. Saaledes fortsættes indtil den har trukket en hel del 

 saadanne radiære traade, saa nettet ser ud som et hjul. Derpaa be- 

 gynder den (atter fra centret af) at spinde forbindelsestraade mel] em 

 radierne parallela med de perifere traade. Her er at merke, at de 

 første spundne, alisaa de som ligger nærmest centret, er af en anden 

 beskaffenhed end de øvrige. De yderste er nemlig klæbrige og ude- 



