199 



Ishavet ned langs den norske k3'St og derpaa gaaet ind Skagerak og 

 et af de danske sund til Østersøen. 



I foiløbne vinter og vaar har den norske kyst været gjestet af 

 en saadan mængde hvidfisk, som kansUe ikke tidligere. Besøget har 

 ikke alene gjældt vore nordlige kyster, men ogsaa vest- og sydkystens 

 fjorde er bleven gjestede af denne arktiske hval. Fra Finmarken be- 

 rettes om, at der har strøget flokke paa flere hundrede individer langs 

 kysten, og der er med hvidfiskegarn bleven gjort stæng paa indtil et 

 halvt hundrede dyr paa flere steder. Herfra har endel forvildet sig 

 sydover langs kysten. 



I Trondhjemsfjorden og dens arme har i vinter og i vaar i det 

 mindste et par hvidfiske holdt til. Den 28de mai fangedes i et lakse- 

 garn i Skodjefjorden ved Aalesund en 4. 20 m, lang han. Samme dag 

 dræbtes en ca. 3 m. lang hvidfisk ved Florø. Den 26de mai dræbtes 

 et individ ved Halsenø i Søndhordland. Den 31te mars saaes en hvid- 

 fisk boltre sig incie ved Ulvik i Hardanger. Ogsaa Kristianiaf jorden 

 og Drammensfjorden er bleven gjestet af denne hval. Fra Drammens- 

 fjorden, hvor den skal have gjort adskillig skade paa laksenøterne, gik 

 den endog op elven helt til Hougsund, hvor et individ blev skudt den 

 27de mai. 



Ogsaa fra Færøerne berettes, at hvidfisken i forløbne vinter og 

 vaar har vist sig meget talrig. 10de juni blev ifolge „Nature" en ca. 

 4 m. lang hvidfisk dræbt i mundingen af Tynen af nogle laksefiskere. 

 Hvidfisken er forøvrigt flere gange bleven fanget ved de britiske øer. 



Det individ, som blev dræbt ved Aalesund, havde ventrikelen fyldt 

 med le\^linger af torsk. Hvidfiskens føde bestaar af smaafisk, torsk, 

 flyndre, rødfisk o. s. v., krebsdyr og blæksprut. især jager den graadig 

 ismorten eller polartorsken (gadus saida). Ved Spitsbergen kan man 

 ofte se den str^^ge frem og tilbage langs randen af de bræer, som 

 munder ud i fjordene. Den er da paa jagt efter ismorten, som netop 

 her har et af sine tilholdssteder. 



Hos hvalerne er læderhuden lidet sterk, hvorfor den ikke kan 

 bruges. En undtagelse herfra danner hvidfisken, hvis ca. 6 mm. tykke 

 læderhud leverer et meget godt læder, som særlig benyttes til maskin- 

 remme. Det er ogsaa hovedsagelig af den grund, at hvidfisken er 

 gjenstand for ivrig fangst. De \figtigste fangstpladse er ved Spitsber- 

 gen og ved Grrønlands vestkyst, hvor aarlig nogle hundrede dyr blir 

 dræbt. Ogsaa den anden rent arktiske tandhval, narhvalen, har en 



