213 



mark underholder det sorte, fra jorden optappede blod livet for tusen- 

 der af flittige mennesker, kaukasiere, persere, russere, finlændere og 

 tyskere. 



Det samme billede viser sig syd for Baku ved landsbyen Bibi 

 Eibat, kun i mindre udstrækning, og med den forskjel, at her nafta- 

 kilderne (nogle af disse under havspeilet) og petroleumsfabrikkerne 

 ligger paa samme sted. 



Som paa mange andre steder paa jorden, saaledes er der ogsaa 

 paa kysten af det kaspiske hav underjordiske huler i forskjellig dybde ; 

 i disse er naftaen aflagret. Disse bassiner aabner man ved hjælp af 

 dybdeboringer, og fra disse udtømmes indholdet enten ad kunstig vei 

 ved hjælp af pumpe- og øseverker, eller ogsaa, hvad der overordentlig 

 hyppig er tilfældet paa Apscheron, ad naturlig vei i form af fontæner. 

 Ved disse fontæner kommer den frivillige opstigning af naftaen i bore- 

 hullet istand ved hjælp af det høie tryk ai de gasarteir, som, er inde- 

 sluttet i de underjordiske huler. Hvad rigdommen af de apscheron- 

 ske naftakilder i nutiden, sammenlignet med tidligere aar, angaar, saa 

 er der ialfald i den sidste tid flere gange konstateret en ubetydelig 

 tilbagegang, som tyder paa en af tågen i forxaadet i de underjordiske 

 afleiringer af midlere dybder. Ved nye boringer anstrenger man sig 

 derfor at naa større dybder. Den ringe aftagen er dog paa ingen 

 maade foruroligende, thi næsten hver maaned udbores nye, overordent- 

 lig rige fontæner, som er indenfor den hidtil holdte dybde af 900 — 

 1000 fod, og som giver et dagligt udbytte af 30,00 centner og mere. 

 Ligeledes gives der borehuller, hvorfra der aldrig steg nogen fontæne, 

 som dog endnu leverer nøiagtig det samme kvantum jordolje som for 

 mange aar siden. Den omstændighed, at af to lige dybe borehuller 

 lige ved siden af hinanden det ene ikke sjelden gir rigt udbytte, mens 

 det andet forbliver tomt, tyder paa, at stenlagene i sin tid niaa have un- 

 dergaaet store omvæltninger paa grund af vulkanske kræfter. En stor 

 fordel har den herværende nafta fremfor naftaen fra mange andre 

 lande, nemlig at den kun indeholder en yderst ringe tilblanding af 

 vand. Dog mangler den ved siden af denne lysside ikke den uund- 

 gaaelige skyggeside i form af en fin kvartssand, som, navnlig ved 

 foatæner i den første tid af dens virksomhed, stiger op i borehullet 

 sammen med naftaen, og ofte hober op store volde omkring borehullet. 

 Af taarnets bjelker og bretter lader straalen saagodtsom intet tilbage, 

 da den stiger op inde i dette og ofte naar en høide, som er tre gange 

 taarnets. 



