232 



« 



der ikke saa lidet minder om, hvad vi kj ender fra dyrerækkens høiere 

 trin, for eksempel i hvalernes og havskildpaddernes luffer. Den for- 

 holdsvis sparsomme børstebeklædning, som findes paa de ydre benled 

 er her i virkeligheden af underordnet betydning. 



Hvirvlerne svømmer ofte omkring i store skarer paa overfladen 

 af vore ferskvande, i regelen ganske nær bredden mellem vandplan- 

 terne. De ernærer sig ved rov af en mængde forskjellige dyrearter, 

 fornemlig dog af insekter, og anfalder ofte mange i forening de paa 

 vandflaiden nedfaldnei fluer, soinmerfugle eller lignende smaadyr, som 

 de i fællesskab under livlige roterende svømmebevægelser fortærer. 



Ligesom flere andre vandinsekter, for eksempel de foran omtalte 

 svømmetæger, er hvirvlerne forsynede med vinger, og de foretager om 

 aftenen og naitten udflugter til andre vandansamlinger. 



Men vi vil nu betjene os af vor foran omtalte vaudhov. Gjen- 

 nem vandplanterenes virvar bevæger vi den forholdsvis raskt, idet vi 

 ved stød mod de tættere planteansamlinger søger at skræmme de der 

 skjulte dyr ud af sine gjemmesteder og derpaa. ved behændig manøv- 

 rering søger at faa dem ind i hovens sæk. Ønsker vi at faa nogle af 

 de i slammet levendei dyrearter med, saa støder vi hovringen forsigtig 

 ned i bunden, idet vi vel vogter os for at faa for storei mængder af 

 dynd ind i sækken, hvad der vil vanskeliggjøre iakttagelsen og sor- 

 teringen af det fangede materiale. 



Snart løfter vi hovsækken over vandfladen, men vi lader det meste 

 af våndet sile af, før vi tager den ind i baaden, hvor vi krænger dens 

 indhold saa meget ud, at vi ved hjælp af lupe og pincet kan begynde 

 vort undersøgelsesarbeide. 



Hvad der herunder allerede ved første blik gjør sig mest bemer- 

 ket er det store antal af svømmetæger, dels den foran omtalte noto- 

 necta glauca, dels ogsaa. arter af den temmelig nærstaaende slegt 

 corixa. Dernæst en vrimlende og kravlende mængde af vaarfiuelarver. 

 Da vi imidlertid allerede har omtalt disse dyreformer, vil vi her 

 ganske overse^ dem og hellere have. vor opmerksomhed henvendt paa, 

 hvad andet der maatte findes i vor fangst. 



Frem af slammassen borer sig et større dyr, som imidlertid er 

 saa bedækket af dynd, at vi har vanskeligt ved at kjende det. Med 

 pincettens hjælp bringer vi det over i et af vore samleglas og 

 skyller det her af i rent vand. Det viser sig at være en næsten fuld- 



