26(3 



At brevduen paa sin flugt retter sig efter solens stand, modbevise® 

 ved forskjellige eksperimenter, ved hvilke duerne ogsaa i en klar nat 

 fandt tilbage til sit kvarter. 



Den fjerde hypotese grunder sig paa lovene om "Riickspur" , efter 

 hvilken duen pa.a. tilbageveien nøiagtig opsøger de steder, som den 

 har berørt paa. frem veien ; evnem hertil skal den faai gjennem de halv- 

 cirkelformede kanaler i det indre øre. For at prøve rigtigheden af 

 denne hypotese, førtes en due a-d en stor omvei, der næsten gik i ring 

 om Paris, til Crétail, 12 km. fra Paris. Saasnart dyret var sluppet, 

 fiøi det i lige linje til Paris og kom efter 16 til 18 minutter tilbage 

 til sit slag ; havde duen fulgt den paa. fremveien anvendte retning, 

 vikle den mindst have brugt 2 timer paa tilbageturen. Ogsaa de brev- 

 duer, som det franske- selskab for transatlantisk transport slipper løs 

 paa havet, vender i lige linje tilbage til sit hje-msted, uden at de først 

 opsøger de forskjellige havnesteder, som de har berørt paa fremveien. 

 Om man end m.a.a indrømme, at det indre øre giver dyret en sikker 

 ligevegtsfølelse, saa er der intet, som tvinger en til at antage, at det 

 indre øre ogsaai er en veiviser, hvad den horisontale stedsforandring 

 angaar. Hertil endnu følgende eksempel : En opdrætter gjorde en 

 due døv ved at stikke den med en glødende strikkepind ; ogsaa dett« 

 dyr fandt tilbage til sit slag fra. en afstand paa 30 km. 



Forfatteren gaar ikke nærmere ind pa.a den sidste af pariserapo- 

 tekeren V i o 1 1 e^ t opstillede hypotese, efter hvilken brevduens orien- 

 tering beror paa. triangulation. 



I den øvrige del af arbeidet kommer saa de positive resultater af 

 H a c h e t-S o u p 1 e t s undersøgelser. Forfatteren gaar ud fra, at hos 

 de fleste dyr saavelsom hos mennesket er synssansens skarphed normalt 

 ganske enorm. Saaledes kan man paa klare dage fra. Marseille se 

 fjeldet Canigou i Østpyrenæeme, det vil sige en afstand paa. 253 km. ; 

 fra Eifleltaiarnet i Paris ser ma-n paa. vissei da.ge fæstningen Laon og 

 høiene ved Orleans, det er af stande paa. 125 — 130 km. Nu er desværre 

 fysiologien over dyrenes sanseoiganer et lidet paaagtet felt, enkelte 

 ia.gttageleser gjør os dog nødt til at antage, at synssansen er' betydelig 

 skarpere hos mange dyr end hos mennesket. Paa grund af maalinger, 

 som G 1 e i c h ei n foretog paa. gjeddens linse, beregnede dennei fysiolog, 

 at gjeddens syn maatte være ti gange saa skarpt som menneskets. 

 Taarnsvalen erkjender fluer paa. afstande* optil 400 og 500 m. Saa- 

 danne iagttagelser berettiger til at antage, at duen formaar at opfatte 

 billedet af sit dueslag og dets omgivelser paa langt større afstande, 



