267 



end vi foimaar. Og udenfor synsvidden faar duen saakaldte blandede 

 synsindtryk af de bygningor, hauge etc, som omgiver dueslaget, og 

 dette paa afstande, som først bliver begrænset af joi'dfladens krumning. 



En række eksperimenter har vist, at h^sstyrken er ai stor indfly- 

 delse paa synsevnen. En due, som blev sluppet løs kl. 12 om mid- 

 dagen, tilbagelagde en strækning paa 12 km. i løbet af 19 minutter, 

 og en dvie, som man lcd fly ve kl. 8 om aftenen, kom først frem næste 

 morgen kl. 5 minutter over 5. Den største lysstyrke falder altsaa 

 sammen med den største* hurtighed. Blinde duer finder aldrig retnin- 

 gen, selv om de tidligere har været gode fiyvere. 



Billedet af dueslaget maa duerne kjende, for at de skal kunne 

 finde det igjen. Selv om dueslagets beliggenhed er foraiudret undeir 

 deres fravær, finder de det igjen uden vaiiskelighed. 



Efter alt dette kan man med al mulig sikkerhed sige, at synsi- 

 sansen leder duen. Ved hjælp af denne sans opfatter duen, paia smaa 

 afstande billedet af sit dueslag. Paa større afstande faar den et billede 

 af slagets umiddelbare ^omgivelser, og disse fremspringende punkter 

 i dueslagets naboskab synes at danne de vigtigste elementer for syns- 

 indtrykket. Disse blandede synsindtryk faar duen fra en afstand, som 

 sandsynligvis overskrider 150 km. Om et saadant indtryk kan vi ikke 

 gjøre os nogen forestilling, fremforalt fordi den kommer istand ube- 

 vidst. Saasnart duen slippes løs, nyder den, drevet af trangen efter 

 at komme hjem igjen, fordelen af en overømfindtlighed i synssaqisen, 

 som sandsynligvis beror paa følelsen af hjemve. For at gjennem- 

 trænge de overordentlige afstande med øinene maa duen hæve sig 

 meget høit i luften, og Hachet-Souplet har mange gange under sine 

 eksperimenter seet duen forsvinde' af synskredsen, ikke i horisonten, 

 men i zenith. Dog saa høit, at duen skulde kunne< se i lige retning 

 mod sit slag, kan den ikke altid svinge sig i luften. HachetrSouplet 

 forklarer sagen saaledes : De fra. det hjemlige dueslag udgaaende 

 straaler kommer, etterat haiVCi overskredet horisonten, over i altid tyn- 

 dere luftlag, bry des og danner saaledeiS en lang binidt linje, som indtil 

 et vist punkt omgiver jordens overflade. Fuglen træffer denne brudte 

 linje i en mindre høide, end om linjen var vedblevet at være retlinjet. 

 Eksperimenter med luftballon har vist, at en god due uden skade 

 kan stige til en høide af 7000 m. Fra denne høide vildei en fra øiet 

 trukket ret linje tangere jorden i en afstand af omtrent 300 km., men 

 naar man tager brydningen af lysstraalerne med i betragtning, for- 



