268 



skyver disse tal sig betydelig. Er afstanden mere end 300 eller 

 400 km., er det allerede temmelig sjelden, at en due finder sit slag, 

 iethvertfald bruger den lang tid til det. Særlig vanskelig er det at 

 finde ret vei oveir havet. Derfor slipper det allerede omtalt© selskab 

 for transatlantisk transport ikke længere nogen duer løs i større afstand 

 end 185 km. fra kysten. Det forekommer dog ogsaa, at en due finder 

 tilbage 600, 800, 1000 og endnu flere km. ; hvorledes skal man forklare 

 disse kjendsgjeminger? Først og fremst maa, bemerkes, at i praksis 

 foretages aldrig saa lange reiser uden forudgaaende prøvefiyvning. 

 Videre kommer altid kun faa. af dei afsendt© dyr til maalet. Saaledes 

 naaedei under kapflyvningen Rom^ — Briissel, vel den længst© strækning, 

 som hidtil er fløiet, af 300 dyr kun 1 til Briissel. At diss© fugl© dog 

 kan finde sig tilrette, forklarer forfatteren paa den maade, at de i en 

 betydelig høide drager stadig større konsentriske kredse om udga.ngs- 

 sted©t, indtil dei træffer de lysstraaler, som kommer fra deres hjemsted. 

 Formaar de ikke- at finde de eftersøgte , straaler, kommer de, efter at 

 have beskrevet mange kreds©, ofte i lige linje tilbage til det punkt, 

 hvor d© blev slupne. 



Forfatteren sluttei* sit arbeide med følgende resumé. Duen søger 

 at komme tilbag© til sit slag, fordi dens organer paa^ grund af van© 

 funktionerer letter© der end andetsteds ; at vende tilbage derhen er 

 den en trang, det skei* ved hjælp af synet. Dette synsindtryk er sik- 

 keirlig ubevidst og er simpelthen afhængig af instinkt. Indtil omtrent 

 150 km. kan fuglen direkte se omgivelserne af sit dueslag. Bliver 

 afstanden større, er duen henvist til de blandede synsindtryk. Uden- 

 for 300 til 400 km. ka,n fuglen paa grund af jordfladeins krumning og 

 luftens fortynding i d© høi©r© regioner ikke mere vær© i direkte for- 

 bindelse med sit dueslag, men i de fleste tilfæld© kjender den linjern© 

 i horisoritein fra tidlig©r© udflugter, saa at den kan vende sig mod disse. 

 Kommer afstanden op til 800 til 1000 km., er duen, naar den er slup- 

 pet, urolig og søg©ir retningen, idet d©n instinktmæssig i b©tydelig 

 høid© b©skriver stadig større konsentriske kreds© ; træffer den her- 

 under linjerne af d© lysstraaler, som udgaar fra densi dueslag, og som 

 ved brydning lægges lavere, sa^a tager den straks denne- retning. 



