271 



saadan opfindelses betydning for husholdningen og industrien lader sig 

 ikke overse. Den forste anvendelse, man hai- tænkt, er at lade surstof 

 tilfiyde almindelig h'sgas. hvorved dennes anvendelse i auerbrænderne 

 meget vil foroges. Lysgasen har som bekjendt ikke ladet sig slaa af 

 marken af det elektriske lys, og den nj^e opfindelse vil eud yderligere 

 sikre den overf^aget. 



Luftens anden bestanddel er kvælstof. Det er en træg substans, 

 „en kjedelig herremand". som ikke vil indlade sig i forbindelse med 

 nogen, og dog ,,har fyren grunker". Spørg landmændene om, hvad 

 de kvælstofholdige gjddningsstofte koster, og komikerne om salpeter- 

 syren. Mange gode hoveder har spekuleret paa en praktisk maade at 

 faa istand forbindelser af luftens kvælstof. Hos os er. saavidt vides, 

 professor Birkeland optaget med forsøg herover. Opgavens losning 

 er aldeles ligetil, ja egentlig forbløffende simpel, det vil sige. naar 

 man først har fundet paa den rette metode, og den ser det ud til. at 

 man nu har faaet tag i. 



Der er endelig en tredie opfindelse, som er af betydning, om end 

 af en la<ngt mindre end de to andre, nemlig den at lave alkohol af træ. 

 Mange har forsøgt sig paa at hjælpe „en sagemand til at drikke sig 

 fuld i et vedtræ" . Den norske kemiker Simonsen har patent paa 

 en fremgangsmaade, som har vakt opsigt, men ikke vist sig praktisk 

 brugbar. Nu er man imidlertid kommen til en løsning, hvorved man, 

 om jeg ikke tager feil, opnaar omtrent 20 pct. mere end efter Simon- 

 sens metode, og der er under opførelse i Tyskland i det mindste en 

 stor ny spritfabrJk for at faa alkohol af træmasse. 



Kemien holder paa at faa et nyt redskab, der vil udvide navnlig 

 den uorganiske kemis omraade overordentligt. Vi mennesker lever, 

 som bekjendt, paa bunden af et lufthav. Vi og de stoffe, vi arbeider 

 med, er under et tryk, som man kalder i atmosfæres tryk. Man kan 

 uden vanskelighed faa istand negle faa atmosfæi-ers tiyk, og med stor 

 møie har man gjort nogle ufuldkomne eksperimenter under meget stort 

 tryk. Hvad man trænger er imidlertid et greit haandterligt apparat, 

 hvor man samtidigt kan have en temperatur paa 3 — 4000 gr. C. og 

 nogle tusen atmosfærers tryk, altsaa at kunne arbeide under saadanue 

 forhold, som de, der hersker et godt stykke nede i det indre af jor- 

 den, der hvor mange mineraler, som vi ikke har kunnet gjøi*e efter, 

 er blevne til. Substanserne forholder sig nemlig kemisk ganske ander- 

 ledes under saadanne sterke tryk end i vore almindelige laboratorier. 



