272 



At faa istan d et saadant apparat er en meka,n.isk ingeniøropgave, som 

 har sine vanskeligheder, men som ma.n efter Deres korrespondents 

 mening nu er meget nær ved at løse. 



R. 



Lidt om ceiien og dens enkelte dele. 



Ved celler i naturvidenskabelig mening forstaar vi alle' de mindste, 

 selvstændig levemde, smaadele, hvoraf alle planter og dyr eir opbyg- 

 gede. De aller enkleste væsener, t. eks. bakterieirne og andre bestaar 

 kun af en eneste cellei. Alle andre organismer er opbygget af flere 

 celler, og jo mere- sammensat organismen er, desto mere forskjellig 

 udvikleit blir de enkelte sorter celler, saaledes at de- paa- bedste maade 

 kan va(retage hver sine forretninger i organismens husholdning. 



Dersom man skjærer en ganske tynd skive af en plantedel t. eks. 

 hyldemarv, og betragt&r den gjenneni forstørrelsesglas, ser man et net- 

 verk af solide vægge, der omslutter hulrum af taalelig ensartet udse- 

 ende — noget lignende som man ser paa en bikage. Den første der 

 iagttog dette var Robert H o o k e (1667). Han kaldte iiulrummene 

 for celler og opdagede ogsaa, at der i den levende celle indehoLdes en 

 slags vædske. Navnet celle er ganske misvisende, idet de aller fær- 

 reste celler danner hulrum med faste vægge. Slige finder man kun 

 blandt døde planteceller, hvor cellens hulrum er gaaet over til at tjene 

 blot som kanal. Talrige celler har overhovedet ingen væg, er som 

 man siger nøgne. Man hai" derfor gjentagende forsøgt at finde paa 

 andre, bedre navne, saaledes: pro t obl a st (Kølliker), plastide 

 (Haeckel) eller e n e r g i d e (Sachs). Men cellenavnet har dog holdt 

 sig og faaet borgerret i det naturvidenskabelige sprog. 



Celleindholdet, som H o o k e iagttog, er blevet kaldt proto- 

 plasma (Mohl ] 846), man har ogsaa benævnt det cellesubstans 

 og c e 1 1 e s 1 i m ; det sddste er dog et daarligt navn, da det gir ind- 

 tryk af at protoplasmaet er et enkelt stof, mens det er yderst indviklet 

 i sin sanimensætning. 



I 1833 opdagede Robert Bown inde i protoplasmaet et inind- 

 agtigt legeme, der fik navnet kjerne (n u c 1 e u s), og eftersom man har 

 studeret cellernei nøieire, har det vist sig, at denne er den vigtigste af 

 cellens be st and dele. 



