281 



larver, som i form ser ud som normale dyr, men er meget mindre end 

 de skulde være. Befrugter man derimod hele eg af en art med sper- 

 matozoer (sedlegemer) af en anden art, faar man bastardlarver af nor- 

 mal størrelse, men med et skeiet, som synes kombine-ret af begge arters 

 skeiet. Boveri befrugtede ogsaa kjerneløse dele af en art med sedlege- 

 mer af en anden art, og han fik da,, som man maatte vente, dverg- 

 larver ; men de viste ingen bastardkarakter. Deres skeiet var, om 

 end i miniatur, aldeles ligt den art, hvorfra sedlegemerne var tagne. 

 De var med andre ord ganske lig faderen. Heraf slutter Boveri, at 

 det er kjernesubstansen, som overfører de arvelige egenskaber. 



Cellens kjerne og dens protoplasma maa. saaledes have en for- 

 skjellig fysiologisk opgave. Protoplasmaet synes at have den funktion 

 at frigjøre arbeidskraft, mens kjernen synes at have den frembringende 

 kraft saavel med hensyn til kemiske som morfologiske processer. Dette 

 kan man se deraf, at al resorbtion af føde ophører, saasnart kjernen 

 er borte, mens evnen til at reagere paa ydre indvirkninger, saaledes 

 ogsaa evnen til at trække sig sammen, er bibeholdt. Kjernens bevæ- 

 gelser og formforandringer under optagelsen af næringsstoffe tjener 

 ogsaa til bevis herfor. 



Med hensyn til centrosomernes betydning er der to forskjellige 

 meninger. Nogle 'anser dem kun for at være et fæstepunkt for astro- 

 sphærens straaler og mener, at de kun spiller en passiv rolle ved celle- 

 delingen. Andre opfatter derimod pollegemet som det aktive — som 

 cellens egentlige delingsorgan. At denne opfatning er den rette, synes 

 at bekræftes ved pollegemets forhold ved befrugtningen. Under denne 

 trænger nemlig pollegemet sammen med sædcellens kjerne (hoved) ind 

 i egget. Straks efter at det er skeet, ser man eggets protoplasma ordne 

 sig straaleformig omkring det fremmede pollegeme, hvilket taler for, 

 at dette virker irriterende paa protoplasmaet. 



Centrosomet har dog flere andre opgaver end at være cellens 

 delingsorgan. Det synes hos visse celler at spille en rolle ved cellens 

 bevægelser. riimmercellernes traade synes ogsaa at sættes i bevæ- 

 gelsen efter impuls fra centrosomet. Sedlegemernes bevægelige traad 

 fremkommer ved omdannelse af det, ligesom svingtraadene hos flere 

 svermesporer. -j- . 



