286 



melig langt tilbage for luftens ; den naar ikke denne, før i det øieblik 

 der begynder at indtræde en delvis termisk lammelse af flyvemusk- 

 l©me>. Eiter dødea er begge temperaturer ens. Der er et tiifælde, 

 i hvilket insektets temperatur overstigei- luftens, det er naar luften 

 er megeL fugtig. 



Beivægelsens indflydelse paa insekternes temperatur er betydelig. 

 Saasnart insektet begynder at bevægei sine> vinger, stiger temperaturen, 

 indtil dyret igjen tar hvile, da temperaturen falder pludseligt. Hvor 

 langt kan nu temperaturstigningen gaal I et rum med temperatur 

 ai ca. 20 gr. synes en falæne ikke at kiinne bringe temperatureu høiere 

 op end til 38.5 gr. I almindelighed stanser den sine bevægelser ved 

 38 gr. og tar hvile ; dette kommer eiter Bachmetjews mening 

 derai, a.t ved denne temperatur begynder den termiske: muskellam- 

 melse a,t indfinde sig. Under hvilen, da temperaturen falder hurtigt, 

 forsvinder denne igjen. 



Ellers eir den temperatur, ved hvilken den termiske lammelse 

 indfinder sig, forskjellig og rei+ter sig eiter den omgivende temperatur. 

 Ved 45.5 gr. bevæger dyret sig, indtil dets varme har naaet 45 gr. ; 

 da indfinder lammelsen sig. Denne lammelse bliver endelig ved 50 gr., 

 hvis ikke luften eir meget fugtig ; da indtræder den først ved 53 gr. 



Ved en temperatur ai -^ 0.5 gr. bliver insektet liggendei ganske 

 roligt; det begynder først at røre sine vinger henimod + 12 gr. og 

 vingesurringen indtræder ikke før ved 20 gr. Aandedrættet frem- 

 bringer ikke saa ringe \arme. Ved en temperatur af 29.4 gr. kan 

 deilephila euphorbiæ hæve sin egen temperatur mindst 3 gr. ved aande- 

 drættet alene. 



Hvad angaiar de yderligere temperaturer, ved hvilke insekterne 

 kan leve-, fandt E a c h m e t j e w, at saturnia pyri døde ved 46 gr. 

 Ved 39 gr. begyndte den at blive urolig og døde ved 46 gr. Ellers vari- 

 erer dødstemperaturen ; hvis insektet befinder sig under godei forhold, 

 er vel næret, hvis luften er tilstrækkelig fugtig, saa det ikke resikerer 

 indtørring sammen med opvarmningen, vil det vise større' modstands- 

 kraft. Meni stiger temperaturen saa høit, at dets legemsvædsker løber 

 sammeai eller koagulerer, saa dør det. 



De forskjellige insektarter bukker under ved forskjellige lave 

 temperaturer. Ved frysningen af insekter finder mon det sammei som 

 ved frysningen ai vand, der under visse omstændigheder kan aikjøles 

 til -i- 25 gr. uden at stivne, men hvis temperatur, naar det fryser, 



