344 



nautiske almanak at udkomme og her blev da denne tabel fra. nu af 

 optagen. Da Kristianiaiidgaven angav solens op- og nedgang for Kri- 

 stiania og denne ta.bel ogsaa lia.vde gyldighed for stæder under samme 

 breddegrad, men vildei pass© mindre for nordenfor og søndenfor lig- 

 gende steder, blev der fra, 1880 i den søndenfjeldske udgave for Iste 

 og 17de i hver maaned, ogsaa meddelt klokkeslettet for solens op- og 

 nedgang i Kristiansand og Røros, af saonme grund i den nordenfjeldske 

 udgave for Bodø og Tromsø. Dette blev i 1895 forandret derhen, at man 

 i den søndenfjeldskei udgave fik en lignende tabel for Bergen som for 

 Kristiania, nieu kun for hver 4de dag og desuden en tabel over solens 

 op- og nedgang for 20 andre steder søndenfor G2° n. bredde, nemlig 

 fra Mandal til Rendalen for hver 8dei dag undtagen i den lyseste som- 

 mertid ; i den nordenfjeldske udgave blev der rykket ind en fuldstæn- 

 digere tabel for Bodø gjældende for hver 4de dag og en tabel over 

 solensi op- og nedgang for hver 8de dag undtagen i den lyseste som- 

 mertid for 20 andre steder nordenfor 62" n. bredde, nemlig fra Røros 

 til Honningsvaag, for de^ nordligstei steider er i den mørkeste tid af 

 aaret anført begyndelsen og slutningen af den Ijorgerlige dæmring, der 

 er antaget at begynde om morgen og ende om aften, naa.r solen er 

 5*^ under horisonten. Disse tabeller for 20 specielle steder i hver af 

 udgaverne blev givet i anledning af overgangen til den med dettei aar 

 indførtei fællestid, for det hele land, nemlig middeltiden for den meri- 

 dian, der ligger 15^ østenfor Greenwich, den mellemeiiropæiske tid. 

 Dennei meridian gaar i vort land fra Langø i Vesteraalen ovei" Steigen 

 og Skjerstad til den svenske grænse ved Helgeland. Fra dettei aar 

 er nu overalt i almanakken bleven benyttet denne fællestid. 



Tabellen for Kristiania og Bergen i den søndenfjeldske udgave, 

 for Trondhjem og Bodø i den nordenfjeldske er bleven bibeholdt ufor- 

 andret, men for 1902 — 03 er der i førstnævnte udgave ogsaa angivet 

 soleois opgang, kulmination og nedgang for Kristiansand, Florø og 

 Vinstra,, i den anden udgave for Tromsø, Hammeifest og Vadsø for 

 hver 8de dag, undtagen i den lyseste sommertid ; i mørketiden er der 

 anført skumringens begyndelse og slutning. 



Meddelelsen om., naar midnatssolen kan seesi første og sidste gang 

 paa bestemte steder i det nordlige Norge samt hvorlænge mørketiden 

 varer paa de samme steder, hører fra 1875 til almanakkens faste indhold. 



I den "latinske" almanak var der anført solens op- og nedgang 

 kun for Kristiania og Ttondhjeim. I søkalenderen havde man angivet 

 solens op- og nedgang for hver 4de' dag for aarene 1864 — 1892, fra 



