349 



hans forlangende, udtalt, at det befr5'gter at "saadant ikke vilde kunne 

 ske uden Tab for Universitetet. Derimod tror Collegiet, at der i Ud- 

 trykke, som Hr. Professoren maatte finde passende, bør i Almanak- 

 keme for Eftertiden anmerkes, at Veirliget, overensstemmende med den 

 i den senere Tid fulgte Sædvane, anføres i Lighed med det Veirligt, 

 som for 19 Aar siden fandt Sted, uagtet det saavel ved Theorien, som 

 ved Erfaringen godtgjøres, at denne Anførsel ikke er paalidelig" . Der- 

 for staar det i almanakken for 1839 : „Veirliget anmeldt 1820 i Kristi- 

 ania" . Det samme staar i Trondhjemsalmanakken, som i hele den tid, 

 Hansteen var redaktør af almanakken, havde veirmeddelelser ligely- 

 dende med de i Kristianiaudgaven optagne, hvilke efter „Bemerkningeir 

 om Veirspaadomme" i Maga,zin for Natumddenskaberne 2den aargangs 

 Ist© bind side 191 i de ældste' tider var redigeret med „af benyttelse af 

 Stockholmske meteorologiske lagttagelser efter den 19aarige Cyklus". 

 For de følgende aar staar det altid, at det var veiret i Krisitiania 

 19 aar tidligere, som var anført, og i almanakken for 1854 udtaler Han- 

 steen, at „det altsaa er blot en historisk Beretning, men ingen Spaa- 

 dom" , man maa læse ud af disse anmerkede veirforhold. 



Som allerede er nævnt var det i almanakken for 1864, at "veir- 

 spaadommene" , som de almindelig benævntes, blev udeladte for bestan- 

 dig. Det var efter en henstillen fra Fearnley af 29de' mars 1862, 

 at kollegiet nu gav sit samtykke til at sløife veirangivelseme. 



I almanakken for 1864 og 65 har Fearnley en artikkel „om vei- 

 ret", hvori han først meddeler, at disse anmerkninger for fremtiden 

 vilde blive udeladte "fordi de var ikke blot unyttige, men endog 

 vildfarende" . Dernæst viser han af de meteorologisk© observationer 

 paa observatoriet i Kristiania, at maanen ikke har nogea virkning; 

 man f aar ganske forskjellige resultater ud i de forskjellige tidsrum, 

 man undersøger. Fearnley har tåget for sig luftens temperatur, og 

 er kommen til det resultat, at denne i tidsrummet 1837 — 54 er gjen- 

 nemsnitlig 0.^5 R. høiere, )iaar matMien var os nærmest, end naar 

 den var læng-st borte, ligesaa 0.'^5 R. høiere ved fuldmaane end 

 ved nymaane. I tidsrummet 1816 — 37 er derimod luftens temperatur 

 lidt lave r e, naar maanen var i perigæum, end naar den var i apo- 

 gæum, og ikke merkelig forskjellig ved fuld- og nymaane. 



En undersøgelse af regndagenes fordeling viser, at der i aarene 

 1816 — 37 var flest regndage, naar maanen var i perigæum- og efter 

 første kvarter, færrest, naar maanen var i apogæum og ved 

 nymaane; i tidsrummet 1837 — 54 indtraf derimod de færreste 



