Stearinlysenes store fortrin bestaar i, at de lyser bedre, brænder 

 uden Kl gt, er af en fastere konsistens og langt billigere end andre lys. 



Ogsaa den forrige ulempe, at maatte klippe vegen, har man for 

 længe siden overvundet; mens vegen før var snoet, flettes den nu 

 paa en saadan maade, at enden al tid boldes bøiet ned i luften udenfor 

 flammen, hvorved den brænder op i samme forhold som stearinen.] 



Ogsaa tilsætning af visse kemikalier, f. eks. borsyre, bruges under- 

 tiden i dette øiemed. 



Omkring aar 1850 begyndte man at fabrikere lys af paraffin. 

 Mens voks, talg, spermacet og stearin alle bestaar af kulstof, vandstof 

 og surstof, indeholder paraffin kun de 2 første af disse elementer. 

 Det udvindes dels ved destillation af brunkul og bituminøse skifere, 

 dels som biprodukt af enkelte jordolje-soi"ter. 



Paraffin er et hvidt, halvgjennemsigtigt fast stof, der egner sig 

 godt til , lysmateriale, hvorfor det ogsaa har nogen anvendelse som saa- 

 dant. Det har dog den feil, at det i varmen let blir for blødt og 

 bøieligt, hvorfor det nu saagodtsom altid bruges i blanding med 

 stearin. 



Stearinen alene er for sprød og paraffinen for blød, mens en pas- 

 sende blanding giver en solid konsistens. 



Vore dages stearinlys indeholder derfor altid en vis mængde pa- 

 raffin. 



Et fast belysningsmiddel, som har faaet en ganske speciel anven- 

 delse, er metallet magnesium. 



Dette brænder med et blændende, blaahvidt lys, som indeholder 

 store mængder af de saakaldte kemisk virksomme straaler. Det 

 bruges derfor til fotografering, hvor sollys ikke er tilstede. Magnesium 

 brænder til det faste stof magnesia, der som en hvid sky ledsager for- 

 brændingen. 



Metallet anvendes som pvilver eller tynde baand. 



Vi gaar dernæst over til de f lyd ende legemer og de dertil an- 

 vendte apparater. 



De første lamper bestod simpelthen af et aabent kar med tran 

 eller en anden flydende fe d tart, hvori var anbragt en mosedot eller 

 et lignende porøst naturstof som vege. Denne første lampeform blev 

 i tidens løb noget forbedret, dels ved en mere praktisk form paa be- 

 holderen, dels ved indførelse af kunstig vege og renere oljesorter. 



En saadan lampe kunde dog aldrig blive andet end en svagt 

 lysende og osende indretning. 



