10 



lysvædske, beg3^nrlte petroleumen at udbrede sig mere end noget andet 

 belysningsmiddel forhen. 



Den har stadig fortsat sin seiersgang gjennem landene og er som 

 bekjendt fremdeles uden sammenligning det mest ndbredte belj^snings- 

 middel. 



Dftte skyldes dens sterke lysevne i forbindelse med den over- 

 ordentlig lave pris, man i de senere tider har kunnet levere den for. 



Mens 1 liter jjetroleiim i vore dage koster 10 a 15 øre, var pri- 

 sen i 1843 1 krone. 



Dens kemiske bestanddele er kulstof og vandstof og dens specifike 

 vegt =^ ca. 0.8. 



Petroleum er en bestanddel af den i naturen forekommende jord- 

 olje, hvoraf den udskilles ved destillation. 



Der lindes for tiden et utal af lampekonstruktioner. men det vilde 

 føre for vidt her nærmere at omtale disse. De er alle forsynet med 

 vege og lampeglas, men nogen foranstaltning i lighed med moderatør- 

 larapen er overflødig, da petroleum paa grund af sin tyndflydenhed og 

 ringe vegt ikke har nogen vanskelighed for at suges op i vegens 

 kapillaraabninger. 



Sin væsentlige anvendelse har petroleum til belysning af værelser 

 samt til fyrbelysning. 



Som gadebelysning er den derimod begyndt at overfløies af andre, 

 kraftigere belysningsmidler, endskjønt den som bekjedt endnu, særlig 

 paa landet og i mindre byer, for en stor del anvendes hertil. 



En lysvædske, som ligner petroleum, men som har en ganske 

 anden oprindelse, er den saakaldte paraffinolje eller skiferolje. 



Denne udvindes i Skotland ved tør destillation af bituminøse ski- 

 fere og har kun anvendelse til lamper, hvor der kræves særlig stor 

 ildsikkerhed, f. eks. enkelte slags fyrlamper. — Det er formodentlig 

 ved en forveksling med denne olje, at petroleum saa ofte feilagtig 

 kaldes paraffin, der jo, som allerede omtalt, er navnet paa et fast, 

 vokslignende stof. 



Vi gaar derefter over til de gasformede belysningsmidler. 



I sammenligning med de faste og flydende er disse af temmelig 

 ny dato, idet „l3rsgas" først kom i brug i slutten af det 18de aar- 

 hundrede. Siden den tid har den som bekjendt faaet en meget stor 

 Tidbredelse, særlig i byerne. 



Lys gas eller „gas", som den ofte kort og godt kaldes, fremstilles 



