11 



ved sterk oplieduiiig af stenkul i store retorter, hvoi-ved der undviger gas 

 og tjære, mens der blir koks tilbage i retorten. Gasens sammensæt- 

 niug afhaniger for en del af kullenes art og den anvendte temperatur. 

 Men den indeholder altid endel skadelige stoffe, som maa fjernes, før 

 gasen er færdig til brug. Den raa gas passerer først forskjellige 

 renseapparater, hvor de til belysning utjenlige gasarter holdes tilbage 

 og delvis nyttiggjøres paa anden maade. Den færdige, rensede gas 

 slippes saa ind i svære gasometere, hvorfra den gjennem rørledninger 

 sendes ud til forbrugerne. 



Foruden et par procent kulsyre og kvælstof, som ikke er brænd- 

 bare, bestaar lysgas af 3 gasarter, der brænder uden at lyse, nemlig 

 kuloxyd, vandstof og methan, og desuden af 5 pct. sterkt lysende 

 kulvandstoffe. Disse sidste er den virksomme bestanddel i gasen, og 

 det gjælder derfor ved fabrikationen om at fremstille dem i størst 

 mulig mængde. 



Lysgas er farveløs, af en eiendommelig lugt og giftig at indaande 

 paa grund af sit indhold af kuloxyd. Den er adskillig lettere end 

 luft. Forbrændingsprodukterne er kulsyre og vand. 



Af brændere fiudes en hel del forskjellige konstruktioner, som vi 

 her ikke skal gaa nærmere ind paa. 



Gasen brænder med en sterkt lysende, rolig flamme. 



Lysgas i denne form var i lang tid omtrent eneraadende paa gade- 

 belysningens omraade. Senere er den blevet overfløiet bedre belys- 

 ningsmidler, som har tvunget gasen til at virke paa en anden maade 

 for at kunne beståa i koukurrancen. — Men herom senere. 



Af andre gasformede lysemner kan nævnes den saakaldte oljegas. 

 Denne fremstilles af en fraktion af jordoljen, solarolje, der faaes 

 som biprodukt i petroleums-raffinerierne. 



Solaroljen, der bestaar af kulstofrige kulvandstofife, anbringes i 

 apparater, hvor den blir saa sterkt ophedet, at de enkelte molekyler 

 dekomponeres, hvorved der dannes gasformede kulvandstoffe, udn^erket 

 skikkede til lysgas. 



Oljegas bruges dels paa samme maade som anden gas, men særlig 

 i komprimeret form til belysning af jernbanevogne. 



Til belysning af mindre anlæg bruges undertiden den saakaldte 

 luftgas, som fremstilles ved, at der ledes luft igjennom lette vædske- 

 formede kulvandstoffe som gasolin o. 1. Luften river da med sig saa 

 store dele af gasolinens bestanddele, at det hele leverer en respektabel 

 lysgas. 



