15 



Prisspørgsmaalet stiller sig for tidea saaledes, at det hører til de 

 billige belysuingsmidler paa de steder, hvor strømmen frembringes 

 ved vaudkraft. Maa den skaffes med kul og damp, hører det til de 

 dyre belysniugsmidler, men har ikke destomindre, paa grund af sine 

 store fordele, faaet stor udbredelse ogsaa fra saadanne anlæg. 



Naar en elektrisk glødelampe har „brændt" nogen tid, vil glas- 

 klokken paa indsiden overdrages med et graasort lag, som svækker 

 lyset. Dette kommer af, at kullet lidt efter lidt^) fordamper og slaar 

 sig ned som fint pulver paa klokken. 



Endehg vil traaden ved fortsat fordamdning blive saa tynd, at 

 den brister, og lampen maa erstattes med en ny. 



En elektrisk glødelampes levetid er under normale forhold ca. 800 

 brændtimer. 



For et par aar siden fremkom en ny slags elektrisk glødelampe^ 

 nemlig den saakaldte Nernst-lampe. 



Glødetraaden er her gjort af de samme for;bindelser som Auer- 

 hætter, og behøver altsaa ikke at isoleres fra luften. 



Dette glddestof har imidlertid den egenskab, at det ikke leder 

 strømmen, før det blir varmt. 



Nernst-lampen er derfor konstrueret saaledes, at strømmen først 

 passerer en platinatraad, som ved at bringes til rødglød opvarmer oxyd- 

 traaden, indtil denne blir ledende. 



Strømmen tager saa veien gjennom oxyd-traaden, som da gløder 

 med et vakkert, hvidt lys. Det varer et par minuter, efterat strømmen 

 er sluttet, før traaden begynder at lyse. Denne lampe bruger langt 

 mindre strøm i forhold til lysstyrken end de vanlige glødelamper, men 

 er til gjengjæld meget dyrere at anskaffe. Den har allerede faaet en. 

 ganske stor anvendelse. Naar glødetraaden gaar istykker, kan eu ny 

 sættes ind i den samme lampe. 



Tilslut skal omtales det elektriske bue lys. Dette danner en 

 kategori for sig, idet det hverken kan henregnes til de egentlige brænd- 

 bare belysningsmidler eller til glødelysene. 



Buelyset blev opfundet et par aar før det elektriske glødelys. 

 Det beror paa det fenomen, at naar en ledning, hvorigjennem gaar eu 

 sterk elektrisk strøm, afbrydes paa et kort stykke, vil der springe en 

 gnist over fra den ene traadende til den anden. De 2 afbrudte led- 



1) Kul gaar ved ophedning i lighed med arsen, jod o. s. v. direkte over i 

 dampform, uden først at passere vædskeformen. 



