48 



af den iidskilte kulsyre ikke forøges derved, saa kan det kun forklares 

 saaledes, at ved alkoholens forbrænding er andre stoffe i næringen, der 

 forbrændtes paa de alkoholfrie dage, blevet beskyttet mod at forbræn- 

 des; da alkoholen tilførte legemet en vis mængde spændkraft, kunde 

 legemet benytte sig af den og derved indskrænke forbrændingen af de 

 andre næringsstoffe. Men dette vil ikke si andet, end at alkohol for- 

 holder sig ganske som et egte næringsstof. 



Til ganske samme resultat korner man, om man sammenligner 

 de varmemængder, vort legeme afgiver j^aa alkoholfrie dage og 

 alkoholdage. At water og Benedict anstillede sine forsøg med et 

 saakaldet respirationsapparat, der tillige var indrettet som calorimeter 

 (varmemaaler), d. v. s. de kunde paa en gang maale den med aaiide- 

 drættet (respiration) udskilte kulsyremængde og den varmemængde, le- 

 gemet afgav til omgivelserne. (Idet legemet jo i almiudelighed er var- 

 mere end luften og de andre ting, som omgir det, afgir det derfor 

 altid varme til disse, men den varme, som afgives, er som vi ovenfor 

 omtalte, fremkommet ved forbrænding af næringsstoffene i legemet.) 

 Desuden blev det arbeide, som forsøgspersonerne udførte, omregnet til 

 varme og maalt som saadan. ^) Lægger man sammen disse værdier, 

 faar man et maal for den energimængde, der overhovedet er blevet 

 frigjort i forsøgspei*sonens legeme. Dersom den med alkoholen tilførte 

 spændkraft (energi) ikke kunde tidnyttes af legemet, men blev afgiven 

 ubenyttet, saa maatte den paa en alkoholdag frigjorte energimængde 

 være saameget større, som der svarer til den forbrændte mængde alko- 

 hol. Som man vil se af nedenstaaende tabel (II) var det imidlertid 

 ikke tilfældet. Værdien for den afgivne varme ligger visnok i begge 

 forsøg paa alkoholdagen (tabellens anden linje) noget over værdien paa 

 de alkoholfrie dage (tabellens første linje), men forskjellen er ganske 

 ubetydelig og naar paa langt nær ikke, hvad der svarer til den for- 

 brændte alkohol (tabellens tredie linje). Ogsaa her maa vi derfor slutte, 

 at alkoholens spændkraft er blevet benyttet af legemet; den tjente detta 

 til dets forskjellige øiemed og foranledigede derved en indskrænkning 

 i forbruo;et af de andre dele af nærino-en. 



3) Den varmemængde, som medgaar til at opvarme 1 kg. vand 1*^ Celsius- 

 er ogsaa istand til at levere et arbeide, som svarer til det at løfte 425 kg. 1 

 meter i veivet. I calorie i vai-me svarer derfor til 425 kilogrammeter i arbeide^ 



