91 



Kl. ca. 2 em. Losvik, Rødø. 



2.20 „ j 

 „ 2.22 „ > Beieren. 



2.30 „ I 

 „ 2 — 3 „ 3 rystelser i Galten, Rødø. 

 „ ca. 5 „ Beieren, 



31te august. „ ca. 5 fm. Støt fyr. 



Hvor mange særskilte rystelser, man her skal regne, er ikke saa 

 sikkert. Der er al sandsynliglied for, at de 3 førstnævnte beretninger 

 gjælder en og samme rystelse, og hvis da enhver af de følgende be- 

 retninger repræseuterer hver sin rystelse, vil der ialt blive 1 6 saadanne. 

 Men det er muligt, at dette tal er for stort, idet tidsangivelserne kan 

 tyde paa, at ialfald et par af rystelserne er samtidige; man ved jo, at 

 klokkerne ikke overalt gaar saa nøiagtig, at man kan stole paa diffe- 

 rencer paa 1 minnt eller saa. Man kan saaledes tænke sig, at rystel- 

 sen i Lovunden kl. 1.45 falder sammen med en af rystelserne i Engø 

 kl. 1.46, 1.47 eller 1.50; maaske med den første. Det bør dog be- 

 merkes, at afstanden fra Lovunden til Rødø er ca. 50 km. Muligt er 

 det ogsaa, at rystelsen i Losvik i Rødø, for hvilken tiden angives til 

 omtrent kl. 2, kunde være samtidig med en af rystelserne i Engø, 

 f. eks. den sidste. I dette tilfælde maa man kun regne med 14 

 rystelser. 



At de 3 rystelser i Beieren fra kl. 2.20 — 2.30 skulde falde sam- 

 men med de 3 rystelser i Galten, anser jeg ikke for sandsynligt, da 

 mellemrummet mellem de 3 rystelser paa begge steder er saa forskjel- 

 ligt. I Beieren var der saaledes 2 minutter mellem 1 ste og 2den 

 rystelse og 8 minutter mellem 2den og 3die, mens der i Galten forløb 

 omtrent et kvarter mellem Iste og 2den og kun faa sekunder mellem 

 2den og 3die rystelse. Der forekommer mig heller ikke at være no- 

 gen tvingende nødvendighed for, at en enkelt af rystelserne paa de to 

 her nævnte steder skal være den samme, saa meget mere som afstan- 

 den mellem Rødø og Beieren er ca. 75 km. 



Vi ser altsaa, at sandsynligheden taler for, at vi her staar over- 

 for en mindre jordskjælvsverm paa 14 eller 16 rystelser. 



De her omtalte jordrystelser maa henføres til den store gruppe af 

 jordskjælv, som kaldes de tektoniske, hvorved vi forstaar de jordskjælv, 

 som optræder langs gamle spalter og forskyvningslinjer i jordskorpen, 

 linjer, der staar i forbindelse med den fortsatte fjeldkjædedannelse, 



