116 



Hvis f. eks, 1 gram sukker opløst i et kilogram vand nedsætter fryse- 

 punktet t°, vil 2 gr. sukker opløst i samme mængde vand nedsætte- 

 frysepunktet 2t° o. s. v. 



Man har her fundet en merkelig lov, der svarer til Avogadros- 

 lov for opløsninger. Ifølge denne lov viste opløsninger, som i samme 

 volum indeholdt ligemange molekyler, samme osmotiske tryk. Man har 

 her fundet, at frysepunktsnedsættelsen er den samme for alle opløsnin- 

 ger, som i samme vegtmængde af opløsningsmidlet indeholder det 

 samme antal molekyler. Opløses saaledes molekylarvegten i gram af 

 et eller andet organisk stof i 1 kg. vand, vil opløsningen fryse ved 

 -v- 1^.85 C, ligegyldig hvad slags stof man har opløst. Opløses f. 

 eks. 342 gr. sukker eller 92 gr. glycerin i 1 kg. vand, vil opløsnin- 

 gen frj^se ved -=- 1''.85 C. Herved er dog at merke, at mens det 

 osmotiske tryk er uafhængigt af opløsningsmidlet, er nedsættelsen af 

 frysepunktet forskjellig for de forskjellige opløsningsmidler. 



Det er ligeledes en bekjendt sag, at snltvand koger ved en høiere 

 temperatur end rent vand; opløser man saaledes et fast stof i vand^ 

 niaa man varme op til over lOC C. for at faa opløsningen til at koge. 

 Man har fundet samme love for kogepunktforhøielsen som frysepunkt- 

 nedsættelsen. Opløsninger altsaa, som indeholder ligemange molekyler 

 opløst i samme vegtmængde vand, har samme kogepunkt. Opløses 

 saaledes 342 gr. sukker i et kg. vand, vil kogepunktet forhøies 0''.52 C.^ 

 og samme forhøielse faar kogepunktet, om man opløser molekylarvegte» 

 i gram af et hvilketsomhelst andet fast organisk stoi i 1 kg. vand. 



I kogepunktets forhøielse eller frysepunktets sjmkning har man et 

 udmerket middel til at bestemme molekylarvegten af stoffene. 



Ovenfor er udtrykkelig nævnt, at disse merkelige love kun gjæl- 

 der for opløsninger af organiske stoffe. Opløser man uorganiske stoffe, 

 syrer, baser og salte, i vand, viser der sig betydelige uoverensstem- 

 melser. Molekylarvegten af almindeligt kjøkkensalt (NaCl) er 58. Op- 

 løser man da 58 gr. kjøkkensalt i 1 kg. vand, skulde efter det oven- 

 staaende opløsningen fryse ved -f- 1^.85 C. og koge ved 1000.52 C, 

 men man finder, at frysepunktet er betydelig mere nedsat, nemlig hen- 

 imod det dobbelte af P.85, og at kogepunktet i analogi hermed er 

 batydelig mere forhøiet, end man skulde vente. Ligeledes findes det 

 osmotiske tryk større, end det skulde være. Det samme forhold finder 

 man ved opløsninger af andre uorganiske forbindelser. Da frysepunktet 

 nedsættes desto mere, jo flere molekyler opløsningen indeholder, ser 



