127 



siden udgivne udgave af Dsche-du-niu-nor og Chantale. I anatomien 

 og fysiologien hersker eu yderst primitiv opfatning. Tibetanernes ana- 

 tomi deler det menneskelige legeme i to store afsnit, det ene ligger 

 ovenfor navlen og kaldes jorden, det andet nedenfor navlen og kaldes 

 dragen. I iysiologien anføres som organismens normale egenskaber: 

 Jiysteri, nedfaldsyge, flegmatisk temperament samt en forening af alle 

 •disse tre. Tibetanerne har ogsaa en bakteriologi. Mikroorganismernes 

 verden deler de i to grupper: mikrober, som stadig er tilstede i lege- 

 met, de er „runde, røde, uden fødder og bor i blodet", samt pestbak- 

 terier med hoved som et firben, stor mund, lang slangeagtig hale, 

 mangeføddede, dalahlignende. I læren om menneskets sygdomme gaar 

 talrige, høist heterogene sygdomme, saasom pest, kolera, spe.dalskhed, 

 miltbraiid, difteri o. s. v., under et fælles navn, „tæringssyge". I mod- 

 sætning til vore europæiske læger søger saaledes de tibetanske saavidt 

 muligt at forenkle og sammendrage. Et dybt religiøs-mystisk træk 

 gaar igjennem den naturvidenskabelige opfatning, hertil kommer asketis- 

 mens allegoriske sprog, hvorfor vi ganske mangler udtryk. 



Ifolge et foredrag, som den russiske marinelæge Murinow har 

 holdt i St. Petersburg over kinesernes anatomi og fysiologi, af^^ger 

 ■den kinesiske opfatning ikke lidet fra den tibetanske. Kineserne tror, 

 at der bor to principer, et høiere og et lavere, i det menneskelige 

 legeme. Det høiere princip findes i de øvre ekstremiteter og i de 15 

 øverste hvirvellegemer, det lavere princip i de undre ekstremiteter og 

 i de 15 undre hvirvler. Hjernen er livets og den menneskelige tankes 

 centrum, den regjerer kroppen og dens dele. De vigtigste organer er: 

 hjerte, lunger, lever, mave og nyrer. I hjertet opstaar alle menneskets 

 aabenbare og hemmelige tanker og planer. Det fra hjertet kommende 

 blod er hvidt eller rødt. Det hvide blod strømmer til benene. Lun- 

 gerne tjener til at optage luften, som strømmer til dem gjennem halsen. 

 Med bistand af høiere magter forbrænder maven den mad, som er kom- 

 men ned i den. En anden høiere magt lader alle vædsker samle sig 

 i blæren, som ligger under maven og er midtpunktet for alle legemets 

 vædsker — dog med en undtagelse, spyttet, som dannes ved aandin- 

 gen. Aander man kun med brystkassen, vokser denne ca. 3 werschok 

 (1 w. = 4.5 cm.); ved almindelig bug- og brystaanding, saasom naar 

 man sover, beløber brystkassens udvidelse sig til 6 werschok. Ved 

 bevægelse forbrænder musklerne en del af blodet. Oventil blir ryggen 

 støttet af 14 led, nedentil støtter 6 led den. Om vaaren vaagner de 

 menneskelige lidenskaber og der strømmer en blodstrøm til karrene. 

 Liiftens vai-me virker stimulerende paa kvindens bryster. 



Denne kinesernes opfatning er dog muligens i det mindste delvis 

 forældet; vi har nemlig ogsaa fra andet hold meddelelser om den medi- 

 cinske litteratur i Kina, hvoraf det fremgaar, at der nu ikke er saa 

 stor forskjel paa den kinesiske og den europæiske medicinske viden- 

 skab, ja der er endog kinesiske læger, som faar en fuldstændig euro- 

 pæisk uddannelse. (Globus.) 



