130 



Tyngdens størrelse maales ved den hastiglied, den kan give et 

 frit faldende legeme ved at virke paa det i et sekand. x4.11e legemer 

 falder i lufttomt mm lige liurtigt. Jo tungere et legeme er, jo større 

 masse det har, desto sterkere trækker jorden paa det, men desto større 

 masse er der at sætte og holde i bevægelse, saa virkningen paa hastig- 

 heden gaar op i op. At lettere legemer i luften falder langsommere 

 end tunge, kommer af den større modstand, som luften gjør mod de 

 letteres bevægelse. 



Som maal for tyngden kan tåges det stykke vei, den bringer et 

 legeme til at falde i lufttomt rum i det første sekund, hvori det falder, 

 effcer at være sluppet løs fra hvilestilling. Et legeme falder paa jorden 

 i første sekund omtrent 4.9 meter. 



Det maal, som i fysiken bruges for tyngdens størrelse, er den 

 hastighed, den er istand til at give et frit faldende legeme i lufttomt 

 rum ved at virke paa det i et sekund middeltid. Denne hastighed 

 kaldes tyngdens akceleration (hastighedsforøgelse pr. sekund). Den 

 er omtrent 9.8 meter pr. sekund og nøiagtig det dobbelte af faldrum- 

 met i første sekund. 



Et legeme falder i lufttomt rum i det andet sekund 3 gange saa 

 langt som i det første, i det tredie sekund 5 gange saa langt som i 

 det første o. s. v. I løbet af 2 sekunder falder et legeme 4 gange 

 (1 -\- 3) saa langt som i første sekund, i løbet af 3 sekunder 9 gange 

 (1 -f- 3 -}- 5) saa langt som i første sekund, o. s. v. Disse faldlove 

 blev opdaget af Galilei. 



Den bedste maade til at finde tyngdens størrelse (akceleration) er 

 pendelforsøg. Et pendel er et legeme, som er ophængt saaledes, at 

 det kan svinge om en horisontal akse. En lodsnor med lod er et pen- 

 del. Naar pendelet er i ro, ligger dets tyngdepvmkt lodret under 'dets 

 understøttelsespunkt. Bringes det ud af denne stilling, vil tyngden 

 drive det tilbage til ligevegtstillingen. Men naar det har naaet denne, 

 har det faaet saa stor fart, at det vil svinge ud til den anden side, 

 nu imod tyngdens virkning, med aftagende hastighed. Det stanser, 

 svinger tilbage paa samme maade som frem og vedblir at svinge frem 

 og tilbage, indtil de altid tilstedeværende hindringer mod bevægelsen, 

 navnlig luftens modstand, bringer det til at stanse. Jo større tyngde- 

 kraften er, desto hurtigere svinger pendelet, desto kortere er tiden for 

 en enkelt svingning eller svingetiden, Jo længere pendelet er, desto 

 langsommere svinger det. 



