135 



er ligestort som lufttrykket, det sande lufttryk. Jo større lufttrykket 

 er, desto høiere er våndets kogepunkt, jo lavere lufttrykket er, desto 

 lavere. Ved et sandt lufttryk af 760 mm. koger våndet ved 100° 

 Celsius. Ved et lufttryk af 787.58 mm. koger det ved 101°. Ved 

 et lufttryk af 660 mm. koger det ved 96°. 1. 



Efter talrige og nøiagtige forsøg har fysikerne opstillet tabeller, 

 der viser det til et vist lufttrjdv svarende kogepiinkt eller omvendt. 

 Af kogepunktet kan man saaledes finde det sande lufttryk. Observerer 

 man samtidig barometerhøiden paa et kviksølvbarometer, saa kan man, 

 da vi ogsaa kj ender værdien af normal tyngden, finde stedets tyngde. 

 Denne er lig normaltyngden multipliceret med det sande lufttryk og 

 divideret med barometerhøiden. 



Fra teoriens side er der saaledes intet i veien for at finde tyng- 

 dens størrelse uden pendelobservationer, ved hjælp af termometer og 

 barometer. Men spørgsmaalet blev nu, om man paa denne maade kan 

 opnaa en tilfredsstillende nøiagtighed. Man kan maale barometerhøiden 

 med en nøiagtighed af 0.03 mm. Hertil svarer en ændring af våndets 

 kogepunkt af 0°.0011 C. og en ændring af tyngdens størrelse af 

 0.00039 meter eller 0.39 millimeter. Med pendelobservationer faar 

 man tyngden bestemt med en nøiagtighed af 0.1 millimeter. 



Med de fineste barometre og termometre kunde man saaledes op- 

 naa en nøiagtighed i tyngdebestemmelsen, der var 3 til 4 gange min- 

 dre end med pendel, men dog respektabel og brugbar for mange til- 

 fælde. Disse betragtninger bragte mig til at prøve metoden i praksis. 



I 1895 fik jeg fra en instrumentmager i Paris tu kogepunkts- 

 termometre, paa hvilke man kunde aflæse 0.0002 eller to tusindedele af 

 en grad og til nød en tusindedel. Termometrene blev kalibrerede, det er 

 delingens nøiagtighed undersøgt og delingsfeilene bestemt, af H. Tornøe, 

 Nordhavs-ekspeditionens kemiker. Med disse termometre og et fint 

 reisebarometer har jeg nu faaet bestemt tyngdekorrektionen for de 

 meteorologiske stationers kviksølvbarometre paa de stationer, hvor prof. 

 Schiøtz ikke havde svunget sine pendler. I 1899 udkom min af- 

 handling om „Hypsometret (o: kogepunktstermometer) som luft- 

 tryksmaaler" i Videnskabsselskabets skrifter. I slutningen af denne 

 afhandling antydede jeg muligheden af, at man med kogepunktstermo- 

 meter og barometer ombord i et skib paa havet kunde bestemme tyng- 

 den med en nøiagtighed, der kunde oplyse os om, hvorvidt tyngden 

 paa andre have end det arktiske polhav var lig eller forskjellig fra 



