136 



den normale tyngde. Pendelobservationer fordrer et absolut støt under- 

 lag, og det havde heldigvis Scott-Hansen, men paa det aabne hav, 

 selv med rolig sjø, er et fartøi for uroligt som underlag for pendler. 

 Det kunde ogsaa være, at fartøiets bevægelser vilde gjøre det umuligt 

 at faa barometer- og kogepunktsobservationer fine nok. Det kunde 

 imidlertid være værd at prøve. 



Disse bemerkninger satte prof. Heim ert i Potsdam, der mere 

 end nogen anden for tiden har været beskjæftiget med tyngdebestem- 

 melser, fingeren paa. Han fattede den plan at lade udføre barometer- 

 og kogepunktobservationer paa havet, saafremt forstudier, gjorte paa 

 land, maatte falde heldig ud. Arbeidet blev overdraget til dr. Hecker. 

 Efterat denne havde gjort med ekstra line instrumenter en prøve i 

 laboratoriet, ved hvilken han opnaaede en stor nøiagtighed, gjorde han 

 med et større dampskib, der tilhørte det Hamburg-Sydamerikanske 

 dampskibsselskab, en reise fra Hamburg til Lissabon og Bahia og til- 

 bage, og observerede paa reisen, saa ofte det lod sig gjøre, 4 baro- 

 metre og 6 kogepunktstermometre. Resultatet stemte paa en tilfreds- 

 stillende maade for alle instrumenters vedkommende og viste, at paa 

 havet mellem Lissabon og Bahia i Brasilien, hvor der er dybder paa 

 4000 meter og derover, var den fundne tyngde meget nær den 

 normale. 



Af den omstændighed, at tyngden er normal paa oceanet, følger, 

 foruden at de oceaniske øers store tyngde skyldes sokkelens tiltræk- 

 ning og bunden under denne, ogsaa andre forhold ved massernes for- 

 deling i jorden, som man tidligere havde anseet for sandsynlige. Tjel- 

 dene og fastlandene synes i dybet at have forholdsvis lettere masse 

 under sig. 



Tyngden paa andre himmellegemers overflade kan man beregne, 

 naar man kjender deres masse og radius i forhold til jordens. Sættes 

 tyngden paa jorden lig enheden, tinder man tyngden paa maanen lig 

 Vg) paa Merkur Y2) paa Venus 1, paa Mars Y3, paa Jupiter 2Y2, 

 paa Saturn 1, paa Uranus 1, paa Neptun Yio og paa solen 27.4. 

 Paa maanen falder et legeme i første sekund kun Ye meter, paa Mer- 

 kur 2Y2 meter, paa Mars Ya ®^1^^ !•''' naeter, paa Jupiter J2 meter, 

 men paa solen 137 meter. 



Efterat ovenstaaende var skrevet, har jeg faaet underretning om, 

 at centralbureauet for den Internationale jordmaaling (prof. Heim ert) 



