159 



Til slut maa jeg udtrykkelig bemerke, at ovenstaaende bemerk- 

 ninger maa ikke forstaaes saaledes. at jeg ubetinget holder paa den 

 gamle anskuelse. Det er aldeles ikke tilfældet. Naar der berettes, at 

 mange lugles- vandringstræk skulde foregaa i en høide af 10,000 me- 

 ter, ja endnu høiere, kau man med rette betvile rigtigheden heraf. 

 Paa den anden side kan iiian ikke paa grund af forsøg, som er alt 

 andet end exakte, gaa til den modsatte yderlighed og kun antage ganske 

 ubetydelige høider. Forbaabentlig vil snart nye forsøg og iagttagelser 

 bringe klarhed over dette interessante spørgsmaal. 



Mindre meddelelser. 



Kunstige springkilder. Allerede i 1885 angiver Werner Siemens 

 en metode til at pumpe op vand, hvorved man efterligner de naturlige 

 springkilder, Gej^sir, petroleumskilderne o. s. v., hvor vandspringet 

 fremkommer derved, at der i dybet udvikler sig gasarter. Efterlignin- 

 gen sker med komprimeret luft paa følgende maade : 



I det reservoir eller den brønd A, 

 hvorfra våndet skal hæves, sættes ned 

 et rør, a. Gjennem et andet rør b til- 

 føies røret a komprimeret luft i sin 

 nederste ende. Eøret a fyldes derved 

 med en blanding af vand og luftblærer. 

 Men denne blanding er specifikt lettere 

 end det udenfor røret staaende luftfrie. 

 vand, følgelig opstaar der ved c et hy- 

 draulisk tryk, som driver våndet op 

 gjennem røret a. Dette tryk er desto 

 større, jo dybere c ligger under vand- 

 overfladen. 



I den engelske by Tunbridge Wells 

 er nylig udført et større vandverk baseret paa dette princip. Det 

 viser sig, at denne metode til pumpning af vand i mange tilfælde by- 

 der større fordele og er langt mere bekvem end nogen slags pumpe. 



F. A. 



-y/TTA 



'Ir'^ 



A. 



^ 



'jc. 



r 



Dødeligheden lios europæere og negre. Et af de interessanteste 



fænomener hos folkeslagene er den forskjellige grad af modstandskraft 

 hos de enkelte racer mod optrædende sygdomme. Viser denne end paa- 

 faldende forskjelhgheder inden de europæiske natione-, træder den end 

 skarpere frem, naar vi sammenligner dødelighedsforholdene hos den 

 europæiske (kaukasiske) race med andre racers. Skal vi her komme til 

 noget resultat, maa vi have masseiagttagelser, hvad der dog hidtil lidet 

 er gjort. For negerracernes vedkommende leverer dog de Forenede 



