192 



gruppe plankton blot eksistere i arktisk vand, eu anden gruppe bestaar 

 af tropisk eller desmoplankton, o. s. v. Ogsaa havvandet nærmest 

 strandregionerne og kystbankerne har sine særskilte planktontyper. 



Af planktonmængdens karakter kan man faa vigtige oplysninger 

 om havstrømmene. Disse forskjellige former virker nemlig som en 

 slags flottøier, der viser, hvorfra de omgivende vandmasser stammer. 

 Da paa den anden side fiskene naturligvis søger derhen, hvor deres 

 næring er at finde, kan man af et vandlags fysiske og kemiske egen- 

 skaber slutte sig til, hvorvidt vilkaarene er gunstige for planktonlivet 

 og derved ogsaa for fiskebestanden. 



De senere tiders havforskninger har leveret tydelige beviser for 

 sammenhængen mellem våndets fysiske og kemiske egenskaber og dets 

 organiske liv. 1890aarets svenske ekspedition paaviste saaledes en 

 meget stor mangel paa frit surstof i bundla gene i de dybeste sænknin- 

 ger i Østersjøen og i nogle af Sveriges dybere fjorde samt en tilsva- 

 rende fattigdom paa organisk liv sammesteds. Et end mere slaaende 

 bevis er den russiske undersøgelse af Sortehavet. Ekspeditionen fandt 

 her paa dyb over 300 meter en næsten absolut surstofmangel og sam- 

 tidig ogsaa en lige fuldstændig mangel paa organisk liv. Dybets vand- 

 lag fandtes i dette tilfælde sterkt svovlvandstofholdige. Den danske 

 havbiolog dr. Petersen fandt ved en undersøgelse af Kattegat, at 

 fangsten af et vist slags plankton, som blev indsamlet straks indenfor 

 Kattegattets munding, bestod blot af døde eksemplarer. Dette plank- 

 ton var kommen ind i Kattegat fra Nordsjøen, og de ømfindtlige or- 

 ganismer havde ikke taalt de forandrede forholde. 



Endnu et eksempel paa fiskelivets afhængighed af de omgivende 

 hydrografiske forholde skal nævnes. Nærmest Amerikas nordøstlige 

 kyst ligger et koldt vandlag af arktisk oprindelse. Udenfor dette ud- 

 breder Golfstrømmen sine forgreninger. Det hænder i;ndertiden, at- 

 man finder drivende død omkring i de øvre vandlag en fisk, „tilefish", 

 som lever i det varme Golfstrømsvand. Grunden hertil har ved under- 

 søgelser vist sig at være en pludselig omlagriug af de varme og kolde 

 vandlag paa et vist dyb ved strømgrænsen. 



Den videnskabelige udforskning af havet kan siges at være be- 

 gyndt i det 19de aarhundrede. Man gik her frem omtrent som ved 

 undersøgelsen af et ukjendt land. Opdagelsesekspeditioner med viden- 

 skabelige forskere og instrumenter ombord udrustedes og udsendtes af 

 de forskjellige lande. De gjennemkrydsede verdenshavene og opsam- 



