202 



galvanometer, kan man paa denne ved hjælp af skala, speil og kikkert 

 aflæse den thermoelektriske strøms styrke og deraf igjen beregne de 

 temperaturforandringer, som frembragte strømmen. 



Bachmetjew valgte til sine forsøg to fine traade af staal og 

 manganin. Den nærmere forsøgsanordning vil fremgaa af figur 1. 

 Staaltraaden a og manganinstraaden b er sammenloddet med hinanden, 

 saaat de danner en sjoids. Enden af denne spids indstikkes i insektet. 

 Høiere oppe er traadene indesluttede i et glasrør gl for at de kan 

 blive ført gjennem karret M og gjennem kuldeblandingen. Insektet 

 er i et kar M, som staar i en beholder med en kuldeblanding q. Af 

 denne blir den overflødige vædske bortført ved hjælp af en selvvirkende 

 hævert h. Traaden b er forbunden med en staaltraad a, og tilsidst 

 med en kobbertraad c. Traaden a er ligeledes sammenloddet med en^ 

 kobbertraad c. Dette er nødvendigt, fordi det ved tilslutningen til 

 galvanometeret g er bedst at benytte kobber. Vedkommende sammen- 

 lodningssteder ligger i et med spiritus fyldt kar, sp., og derpaa i et. 

 kar med flydende paraffin, pff., hvorved det blir muligt at holde traa- 

 dene paa den samme jevne temperatur. Endelig er der indskaltet en 

 kommutator, k, som tillader en bekvem aabnen og slutten af den ther- 

 moelektriske strøm. 



Ved hjælp af dette apparat har nu Bachmetjew eksperimenteret 

 med sommerfugle, biller og libeller. Han fandt at safttemperaturen 

 inde i insektet om sommeren er omtrent den samme som den omgivende 

 lufts, lidt høiere eller lidt lavere, alt efter veiret. Forhøier man 

 kunstig forsøgsdyrenes indre temperatur til 46° eller 47°, indtræder 

 øieblikkelig døden. Eor vor betragtning har imidlertid afkjølings- 

 forsøgene størst interesse. Bringer man en sommerfugl ind i et luftbad 

 paa 20° kulde, synker temperaturen i dens safter langsomt dybere og 

 dybere indtil nulpunktet, og tilsidst endnu adskillig under dette. En 

 stivfrysen af safterne indtræder dog ikke, de blir tvertom i underkjølet 

 tilstand. Først naar en bestemt kuldegrad, det saakaldte kritiske 

 punkt, som i foreliggende tilfælde ligger ved ca. -i- 10°, er naaet, 

 begynder safterne at stivne. Da denne proces, som vi ovenfor saa, 

 er ledsaget af en frigiven af varmen, maa temperaturen inde i insekt- 

 kroppen pludselig stige. Dette er ogsaa tilfældet. Saasnart safterne 

 begynder åt gaa over til den faste aggregattilstand, indtræder der en 

 temperaturstigning, det saakaldte „sprang", i foreliggende tilfælde til 

 omkring -^ 1°, Fra det ved spranget opnaaede punkt falder igjen 



