219 



Hvad de rørboende anneliders ndviklingshistorie angaar, findes der 

 hos enkelte former, f. eks. den nylig omtalte sp ir orbis, etslags stilket 

 sæk paa laaget i rørets spids (fig. 2, E), hvori eg og larver holdes 

 gjemt, icdtil de kan bj-gge sig sit eget rør. Er de kommet saavidt, 

 svermer de frit omkring en tid, indtil de sætter sig fast et eller andet 

 sted og antager forældrenes levevis. Under sit omflakkende liv er de 

 udst3'rede med øine og høreredskaber, som de senere mister som over- 

 flødige organer i deres fremtidige eksistens. 



Af børstebærende annelider i havet har man ved den norske kyst 

 fundet henved 300 arter, et antal, der stadig øges ved nye undersø- 

 gelser. Paa grund af sine talrige, i form og udseende vekslende, ofte 

 bizarre former fremb3'der de stor interesse for naturforskeren, ikke 



Fig. 9. A, hoved af blodigien med opsplittet niundlmle, hvorved man faar øie 

 paa de tre kjæver, K. B, en enkelt kjæveplade, forst. 



mindst i biologisk henseende ved mange arters interessante levevis og 

 komplicerede ndviklingshistorie, og deres anatomi og fysiologi er grun- 

 dig behandlet i faglitteraturen. 



Den anden store gruppe af chaetopoder, oligocliaeterne, om- 

 fatter annelider uden skarpt afsondret hoved og uden parapodier (ben). 

 Ogsaa følere og gjæller mangler hos disse dyr, og de udvikles direkte 

 fra egget uden mellemstadier. 



Paa hovedlappen (fig. 8, B) findes der, som nævnt, aldrig ved- 

 hæng; disse erstattes gjerne af følebørster, og øine mangler enten 

 ganske eller forefindes kun som smaa farvede pletter. De børster, som 

 forekommer, er altid indplantede i huden og findes aldrig i specielle 



