230 



dyrelivet, som samtidig fandt sted. Denne inddeling, der skaddes den 

 franske palæontolog Mortillet, gjengiver vi i scheraaet under den 

 franske originalbenævnelse. 



Geologerne sætter diluvialtidens varighed til ca. 200000 aar og 

 alluvialtidens til 10000 aar, tal, der naturligvis kun tilnærmelsesvis er 

 korrekte; forøvrigt peger de nyeste studier over glacialtiden hen paa, 

 at de 200000 aar for diluvialtiden er altfor knappe! 



Udviklingslærens anskuelser med hensyn til menneskets forhold til 

 de skabninger, der staar det nærmest, de menneskelignende aber (go- 

 rilla, orangutang, chimpanse o. s. v.), er ikke, som almindelig antaget, 

 at det nedstammer fra disse. Tvertimod, alle anatomiske forholde ty- 

 der paa, at de abearter, man har undersøgt, ikke ligger i den menne- 

 skelige arts udviklingslinie, men at deres udvikling har tåget en anden 

 vei under indflydelse af samvirkende omstændigheder. Alle nyere, ind- 

 gaaende undersøgelser over de fossile mennesker tyder paa, at deres 

 afstamning maa søges fra ganske andre, meget mere lavt- 

 staaende forfædre meget langt tilbage i tiden; og hei"om 

 hersker der stor enighed blandt nutidens palæontologer. 



Med hensyn til menneskets forhold til de menneskelignende aber 

 finder vi ved at undersøge skelettet af et menneske og en gorilla ved 

 første øiekast en stor lighed mellem dem, men snart finder vi, at for- 

 skjelhghederne dog ikke er smaa, men at hvert enkelt ben frembyder 

 saadanne. Vi ser fremdeles, at den del af abekroppeu, der rummer 

 ernæringsorganerne, er relativt meget længere og sværere end menne- 

 skets, at forlemmerne er meget længere hos aben, mens baglemmerne 

 er meget kortere. Kraniets bygning danner dog den største forskjel, 

 idet hjei^nehulheden (hjernekapselen) hos de forskjellige menneskeracer 

 rummer fra 1 Y4 til IV2 liter, mens „menneskeaben"s kun rummer 

 V2 liter. 



Kalder vi abens lange krop og forlemmer, dens lille hjernekapsel 

 og de korte baglemmer for abelignende kjendemerker, vil en viden- 

 skabelig undersøgelse vise, at der ingen menneskerace findes, der har 

 alle de abelignende kjendemerker forenet, og heller ingen, der besidder 

 menneskets eller de høiere abers paa en gang, men at de er blandede 

 om hinanden. Europæeren har det største kranium, men australnegeren 

 har kortere krop og længere ben. De menneskelignende aber er kort- 



