249 



igang. De vigtigste verker, der foruden Røros producerede mest, 

 var: Kvikne (1G31 — 1790), Løkkens verk (1652, en grube igang 

 endnu), Selbo (1718— 1726 og 1737— 1890), Foldalens verk (1748 

 — 1876), og senere ogsaa Ytfcerøens kisgrube, dreven ivrig fra 

 1862—1876. 



I det 17de og 18de aarhundrede og i begyndelsen af det 19de 

 dukkede der op det ene kobberverk efter det andet, ogsaa paa andre 

 steder i landet, men dreves kun kortere tid, grundet paa for lidet 

 malm. Foruden Røros, Kvikne, Meldalen, Meråker, Foldalen (og Ytter- 

 øeu) er det kun Aam dalsverket i Telemarken, som 'har liavt nogen 

 større betydning. 



I den sidste tid har der været fundet adskilligt kobber i det 

 nordlige Norge. I 1898 steg nemlig kobberprisen sterkt, og dette be- 

 virkede, at man blev ivrigere til at søge nye felter. Nordlands vig- 

 tigste kobberforekomst er Sulitjelma, der er dreven fra aar 1889^ 

 i det sidste med en arbeidsstok af ca. 1200 mand og en aarlig pro- 

 duktion af 800 tons malm og 40000 tons eksportkis. Nylig blev det 

 ogsaa besluttet og er allerede delvis gjennemført at udvide produk- 

 tionen betydelig. Ogsaa i Bosmo (Rånen) er der en kisgrube i drift. 

 I gamle dage liavde man et lidet kobberverk i Ofoten med privilegium 

 fra 1636. 



I Tromsø amt har der i de sidste aar været drevet kobberverk 

 ved Kaafjord i Lyngen (Birtavarre gruber) af engelsk-norsk konsortium. 



I Finmarken oprettedes kobberverket i Alten, der dreves fra 

 1825 — 1878, navnhg i perioden fra 1830 til 1860-aarene med stort 

 helæg. 



Gruberne i det trondhjemske er ovenfor omtalt. Paa vestlandet 

 findes betydelige forekomster: paa Nordmøre, i Søndfjord, i Sogn 

 (hvor man i Aardalsverket engang fandt noget gedigent guid (!), i 

 Søndhordland, hvor man i den senere tid har havt betydelige kis- 

 gruber. End videre paa Karm øen, hvor Vik sn es kobberverk findes; 

 dette dreves i meget stor stil fra 1866— 1894, og endelig i Ryfylke. 



I Sætersdalen, ved Nedeneskj^sten, i Telemarken (Aam- 

 dalsverket, s. o.), i Numedal, ved Vestfossen og i Gudbrands- 

 dalen findes mange verker. • 



Ifølge „Zeitschrift fiir praktische Geologie" udgjorde Norges bi- 

 drag til verdensproduktionen af kobber i 1901 3375 tons, i 1902 

 4565 tons og i 1903 5000 tons (Japan opføres med 30000 tons 

 i 1903). 



