250 



Professor Vogt paaviser, at de bedste norske kobbermalmsfore- 



komster i det store og hele viser en høiere kobbergehalt end de øvrige 



europæiske landes, Spanien og Portugal fraregnet. Mediumgehalten for 



al verdens kobbermalm kan opføres med 7 %. Desværre tillader de 



norske forekomster ingen storproduktion i amerikansk stil. De 



vigtigste af dem er dog rige og store nok til at kunne vedligeholde 



driften under nutidsforliolde og man formoder ogsaa i fremtiden. Man 



maa desuden anse det for høist sandsynligt, at der endnu ligger vig- 



tige malmforekomster skjulte i vort land. 



0. B— p. 



Boganmeldelser. 



Jean Brunhes: L'lrrigation, ses conditions géographiques, ses 



modes et son Organisation. Paris. C. Naud, editeur. 



Ovennævnte verk paa lienimod 600 sider kalder forfatteren en 

 „étude de géographie buraaine" ; det er en antropogeografisk studie 

 over vandingsanlæg i tørre egne. Porf. er professor i geografi ved 

 universitetet i Freiburg (Scbweiz) og professor ved det frie universitet 

 for sociale videnskaber i Paris. Denne forfatterens dobbeltstilling har 

 ogsaa præget hans arbeide. Han gaar ud fra et geografisk S3'nspunkt, 

 men knytter hertil en række iagttagelser og betragtninger over de so- 

 ciale forholde, som skabes ved vekselvirkningerne mellem de geografiske 

 betingelser og menneskenes arbeide for at udnytte og omforme disse 

 i sin interesse. 



Verket behandler først vandingsanlæggene i de tørre strøg paa 

 den pyrenæiske halvø. Disse findes i den østlige og sydlige del af 

 halvøen, hvor steppekarakteren er fremtrædende paa flere punkter. I 

 disse stepper ligger som oaser i ørkenen større eller mindre strøg, som 

 ved kunstig vånding er gjort overordentlig frugtbare. Fremtrædende 

 er her de berømte „huertas" ved Valencia og „vegas" ved Granada. 

 Efter deres naturlige beskaffenhed deler forf. disse oaser i 5 grupper; 

 vandingsanlæggene og deres virkninger for landbruget beskrives udfør- 

 ligt, hvorefter forf. gaar over til en betragtning af den økonomiske 

 organisation. Denne er meget forskjellig inden de 5 grupper, og aar- 

 sagen hertil er de geografiske betingelsers forskjellige art. 



Behandlingen af disse organisationer er ogsaa i sociologisk hen- 

 seende af betydelig interesse; sociologien og antropogeografien staar 



