275 



rundede stene med ingen eller utydelig lagning. I sin struktur kom- 

 mer disse afleiringer at minde om morænegrus; men de enkelte stene 

 mangler skuringsstriber. Som enhver, der kj ender f. eks. Sulens 

 konglomerat, ved, er dette netop egenskaber, der karakteriserer dette 

 felt. Professor Helland har netop fremhævet disse afleiringers paa- 

 faldende lighed med morænegrus, men samtidig nævnt, at han ikke 

 har fundet stene, som viste tydelige skuringsstriber. Ogsaa jeg har 

 fundet striber paa flere stene, men heller ikke jeg har vovet at paa- 

 staa, at de er sikre vidnesbyrd om isskuring. Derimod har jeg i Su- 

 lens konglomerat plukket ud flere stene, som sj^nes at minde om de 

 vindslidte stene, et fænomen, som skulde staa i meget god overens- 

 stemmelse med min opfatning af disse bergarters dannelse. Vi ser 

 altsaa, at der allerede ved en flygtig betragtning er en vis overens- 

 stemmelse mellem de livløse stenørkeners afleiringer og de fossilfrie 

 konglomerater i Sulen. 



De betydelige sandstensmasser, der særlig optræder i det nord- 

 ligste felt (Hornelen), skulde da svare- til de sandrige ørkenpartier. 

 De tydelig lagdelte partier skulde skrive sig fra grunde indsjøer, som 

 optræder periodisk i de ørkenagtige strøg, og som til sine tider kan 

 have en betydelig udbredelse, og hvis sedimenter efter ørkenforskernes 

 beskrivelser fuldstændig minder om stranddannelser. Merkelig nok er 

 det netop i disse strøg, hvor man maatte antage, at der ialfald til 

 visse tider har været vandansamlinger, at planteresterne er fundet. 



Hvad der her er udtalt, kan selvfølgelig kun betragtes som en 

 ren hypotese; men jeg har ikke desto mindre nu, da jeg offentliggjør 

 fundet af plantefossiler, villet nævne det indtryk, jeg under to oversigts- 

 reiser i Nordre Bergenhus amt har faaet af de her nævnte dannelser. 



Ser vi hen til de geologiske forhold i Storbritanuien i devontideu, 

 vil vi finde, at devontidens afleiringer der er karakteriseret ved store 

 lagrækker af sandsten (og underordnede lag af konglomerat), hvis 

 mægtighed angives til over 3000 m. Det karakteristiske ved disse 

 afleiringer er, at de mangler typiske marine fossiler, mens der er fun- 

 det talrige fiske, krebsdyr og landplanter. Man har antaget, at disse 

 sandstene er afsat i store indsjøer med ferskt eller lidet saltholdigt 

 vand. Lignende dannelser findes ogsaa i Ostersjøprovinserne, i Gali- 

 zien, Nordamerika og Spitsbergen. Dette har tidligere bragt en til at 

 tænke paa et stort indlandshav, som kun paa sine steder skulde staa 

 i forbindelse med verdenshavet. Det skulde imidlertid ikke forbause 



