276 



mig, om man ved nærmere undersøgelser skulde komme til det resul- 

 tat, at man her stod overfor store fastlandsdannelser tilhørende et eller 

 flere fastlandsstrøg, der ligesom de nuværende afløbsløse strøg strakte 

 sig som et sammenhængende belte over store dele af jorden, og hvor 

 da saavel konstante som periodiske sjøer delvis gav afleiringerne deres 

 præg. Jeg skal imidlertid ikke her gaa videre. 



Hvad der for vort lands vedkommende er slaaet fast ved 

 nærværende artikel, er, at vestlandets yngre konglomerat- 

 og sandstensfelter er af devonisk alder, og at de fundne fos- 

 sile rester skriver sig fra landplanter. 



Om arsen ^). 



Arsen hører til grundstoffene eller de kemiske elementer og viser 

 i sit kemiske forhold stor lighed, paa den ene side med fosforet, paa 

 den anden side med antimon. Det har i umindelige tider været be- 

 rygtet for sine forbindelsers enorme giftighed, og denne omstændighed 

 er det vel, som har bevirket, at arsenforbindelserne allerede tidlig har 

 vakt menneskenes interesse. 



Arsen er meget udbredt i mineralriget. I fri tilstand forekommer 

 det paa ertsgange i fine korn eller tættere i drue- eller nyreformige 

 figurer med skjællet struktur, i almindelighed under navn af splintko- 

 bolt (Scherbenkobalt). Forbundet med andre elementer forekommer 

 det i talrige forbindelser, som optræder i store mængder paa mange 

 lokaliteter. Mineralogerne kj ender mere end 60 forskjellige arsenhol- 

 dige mineraler, d. v, s. saadanne, i hvilke arsenet udgjør en væsentlig 

 bestanddel; vi skal her nævne nogle af dem og deres kemiske sammen- 

 sætning: Arsenikblomst (arsensesquioxyd, formel AS4 Og), kobolt- 

 blomst (arsensur kobolt med vand), nikkelblomst (arsensurt nikkel 

 med vand), kobbernikkel (Ni As), arsenkis (Fe As S), glands- 

 kobolt (Co As S) 0. s. v. 0. s. v. 



I smaa mængder findes arsenet i forskjellige mineraler, saaledes 

 i pyrit, i kobberkis i zinkblende o. s. v.; det forekommer ogsaa spora- 

 disk i mange mineralvande, f. eks. i de saakaldte „Jern syrlinge", i 



1) Efter et foredrag i „Verein z. Verbr. natm-wiss. Kenntnisse" i Wien af 

 Professor Ludvig-. 



