298 



Nu kunde man tænke sig, at saavel strandlinje som strandvold! 

 var ødelagte ved den sidste nedisning ved isens bortskavende virksom- 

 hed. Imidlertid er det maaske rimeligt at antage, at denne nedisning,. 

 ialfald for det nordlige Finmarkens vedkommende, har været svag; flere 

 ting, som ikke her kan omtales, tyder derpaa. Ogsaa i den egn, vi 

 her omtaler, har det vistnok været saaledes. Foruden at Thomaselvens 

 fjeldkløft ikke er borteroderet af isen, kan man ogsaa tæt ved, paa 

 østsiden af den omtalte fjeldhøide, Dobbeltnasa, se et par smaa elve,. 

 som har gravet sig fuldstændig \/foi'mede leier i det faste fjeld, og 

 disse X/formede dale er fuldstændig uberørte af isvirkning og uden 

 glacialt grus. De horizontale fjeldlag bestaar her af en nogenlunde let 

 smuldrende sandstensskifer, men midt i dalsiderne træder et fastere 

 sandstenslag frem. Sandstensskiferen er opsmuldret og dalsiderne der 

 skraanende, mens sandstenslaget er lodret afskaaret. Dalens form er 

 derfor som vist paa vedstaaende figur. Det hele er fuldstændig ube- 

 rørt; dalsiderne er dækkede af den opsmuldrede sandstensskifer og 

 i;den glacialgrus. Det er derfor meget muligt, at den sidste nedisnings 

 virkning her har været meget svage; men derfor er der intet til hin- 

 der for, at egnen har maattet deltage i landpladens almindelige ned- 

 dukning. De omtalte elvedale er saa dybe og elvene saa smaa, at det 

 ikke kan være tale om, at erosionen har været udført efter den sidste- 

 nedisning;. 



Mandeltræet. 



Ved M. B. 



• Mandeltræet hører til den naturlige jolantefamilie stenfrugtfamilien,. 

 som indbefatter endel buske og trær, der har afvekslende blade, som 

 er hele og fjærnervede med affaldende biblade. Dette kan man se 

 f. eks. paa vor almindelige hæg, som hører til denne familie, og 

 som vokser gjennem hele Norge helt op til 70° n. b. og 1000 meter 

 over havet. Hos nogle af stenfrugtfamiliens planter ender grenene i 

 lange vedtorne, som f. eks. hos den hos os vildtvoksende slaapebær 

 eller slaapetorn. Den er buskformet og vokser paa tørre bakker og. 

 berg i de sydligste og laveste dele af landet langs kysten fra Hval- 

 øerne og i Bergens stift til 60° n. b. Kirsebærtræet og moreltræet 

 findes ogsaa vildtvoksende hist og her i landet. Til den samme familie- 

 hører ogsaa aprikostræet, ferskentræet og blommetræet. 



