302 



lugter af blaasyre og bittermandelolje. Kliden pulveriseres og behand- 

 les med vand. I 1000 dele bittermandelvand indeholdes 1 del blaasyre. 

 Det finder anvendelse i medicinen mod betændelse i aandedrætsorga- 

 nerne og mod hjertelidelser, kolik og hysteri. 



Emulsin er et kvælstofholdigt eggehvidestof. Behandlet med vand 

 spalter det amygdalinen i æterisk bittermandelolje, blaasyre og sukker. 



Amygdalinen har i ren tilstand form af krystallinske skjæl. Det 

 har en meget bitter smag, men ingen lugt. I og for sig er det ikke 

 giftigt, men blandet med emulsin virker det som blaasyre. Derfor er 

 -åe bitre mandler giftige. Paa smaa pattedyr og fugle virker det døde- 

 Jigt og i større mængder ogsaa skadeligt paa mennesker. Men da 

 emulsinen taber sin virkning paa amygdalinen ved ophedning til koge- 

 punktet, saa er de bitre mandler ikke skadelige, naar de, efter at være 

 afskallede, koges eller steges. De søde mandler er tungt fordøielige, 

 men de bruges meget, mest til desertfrugt sammen med rosiner („stu- 

 denterhavre"), i bagverk og andre konditorvarer : brændte mandler, 

 marcipan, mandeltærter og andre mandelkager og puddinger. I Græ- 

 kenland — og i den senere tid ogsaa andre steder — spiser man 

 bitre mandler for ikke at blive saa snart beruset, naar man drikker 

 alkohol. 



Hvis mandler skal være en god handelsvare, forlanger man, at de 

 skal være hele og rene, ikke for gamle og indskrumpede, ikke orm- 

 stukne. Indvendig skal de være rent hvide, ikke gule, ikke harske 

 naturligvis; de skal være fuldt udvoksede, lysebrune, tørre, haarde og 

 sprøde. De bedste mandler er de spanske fra Malaga, som er lange 

 •og brede, og fra Valencia og Alicante, som er større end Malaga- 

 mandelen. De bedste franske mandler kommer fra Provence (Aix); de 

 ■er mindre, baade tyndere og smalere end de spanske og mere hold- 

 bare. I Frankrig kaldes de f lots. De andre franske sorter, Avignon- 

 ■og Dauphin-mandlerne, er fladere og ikke saa gode. Den bedste ita- 

 lienske mandel er cavaliera, men den kommer nok sjelden i handelen 

 udenfor Italien. Derimod faar man fra Italien den saakaldte kommune- 

 mandel, der forøvrigt er en simplere sort, den florentinske eller Am- 

 brosiamandelen, som er stor, tyk og velsmagende, samt Clirgenti- og 

 Terminimandelen (fra Vesuv), som ligner Provencemandelen og gaar 

 under navn af sicilianske nødder. Den mest udbredte handelsvare fra 

 Italien er pugliser eller pugliamandelen fra Apulien. Bjergmandelen 

 fra Marokko, Algerie og Tunis er mindre gode sorter; de er smaa og 



