306 



for rigelig tilførsel af surstof eller luft. Denne sidstnævnte for- 

 brænding foregaar da næsten i form af en eksplosion, men foråt dette 

 skal kunne ske, maa hvert lidet støvkorn være omgivet af en til- 

 strækkelig portion surstof, men smaapartiklerne maa hellerikke være 

 sterkere skilte fra hinanden, end at flammen kan række fra den ene 

 partikel til den anden og kan antænde hele massen. 



Blæser man en liden mængde træstøv gjennem en flamme, gaar 

 forbrændingen rivende hurtig for sig udenat have nogen lighed med 

 en eksplosion. Gjentages derimod forsøget i en trang høi glascylinder, 

 paa hvis bund træstøvet anbringes, og hvirvles det op i en sky ved en 

 livlig luftstrøm (eller surstof strøm), saa bevirker en tændt fyrstikke, 

 holdt hen til cylinderens munding, faktisk en eksplosionsagtig for- 

 brænding af hele støvskyen. 



I sin almindelighed kan man sige, at alle brændbare substanser 

 i form af en støvsky, blandet med luft eller surstof, hører til eksplo- 

 sivstoffene, om de end er af en aldrig saa uskyldig art, som træ-, 

 kul, sukkerstøv, mel o. s. v. Ja selv fint fordelt jern og kobber etc, 

 som oxy deres i luften, viser detsamme. Erkj endelsen heraf forklarer 

 det faktum, at ildebrande, der opstaar i møller, sagverker og haange 

 andre fabriker, hvor der frembringes støv af brændbare materialier, er 

 af værste slags og i forholdsvis kort tid lægger hele bygningen i aske. 

 Ved de første flammer opstaar der nemlig et lufttræk, som hvirvler 

 støvet op, og den da indtrædende støveksplosion forplanter lynsnart 

 ilden til alle kanter af bygningen. Som følge heraf anbringer man 

 nu specielle apparater (exhaustorer) i saadanne fabriker, og disse suger 

 alt frembragt støv til sig. 



Gasformige brændestoffe, som lysgas, vandstof, acetylen, grube- 

 gas, kan let bringes til at eksplodere, da de blander sig meget 

 inderligt med luftens surstof. Man har saaledes paavist, at en liden 

 mængde knaldgas eksploderer i V12000 sekund! Denslags raske 

 forbrændinger ledsages altid af et skarpt knald; lysgas eksploderer 

 ikke saa voldsomt, men kan dog anrette stygge ødelæggelser i større 

 mængder. Hvilke frygtelige ulykker eksplosioner af grubegas anretter 

 i kulgruber, er vel kjendt. Man maa der omhyggelig undgaa at færdes 

 med lygter med aaben flamme; og der anvendes dels elektriske lamper, 

 dels den Davy'ske sikkerhedslampe, hvis flamme brænder indenfor et 

 fint staaltraadnet ; den kan paa grund af varmeafledningen ikke slaa 

 ud gjennem denne. Man kan hælde brændende nafta gjennem nettet, 

 uden at den brænder paa den anden side af dette. 



